NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1043/2011
ze dne 19. října 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 26. ledna 2011 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu kyseliny šťavelové pocházející z Indie a z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) nebo („dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (dále jen „CEFIC“) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele dotčených zemí, dovozce, uživatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v dotčených zemích se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčených zemích požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010, jak je stanoveno v oznámení o zahájení řízení. Na dotazník pro účely výběru vzorku odpověděly čtyři indické společnosti, z nichž jedna nevykázala žádný prodej do Unie, a tři skupiny společností z ČLR. Vzhledem k omezenému počtu spolupracujících společností nebo skupin společností nebyl výběr vzorků v případě Indie ani ČLR považován za nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorky nebudou vybrány.
(5)
Následně jedna skupina společností z ČLR v rané fázi od další spolupráce při šetření odstoupila. Jedna z indických společností odmítla umožnit Komisi přístup do svého výrobního zařízení za účelem inspekce na místě. V důsledku toho byla tato společnost na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení považována za nespolupracující a byla informována o možných důsledcích tohoto přístupu.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcům a orgánům ČLR ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Jedna čínská skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebo případně, pokud by nebylo přiznáno, o individuální zacházení, zatímco jiná skupina společností požádala pouze o individuální zacházení.
(7)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpověděly tři společnosti v Indii, dvě skupiny společností v ČLR a žadatel. Druhý výrobce v Unii nespolupracoval. Na dotazník rovněž odpověděli tři uživatelé a osm dovozců, přičemž inspekce byla provedena u všech uživatelů a čtyř dovozců.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Oxaquim S.A. (Španělsko)
b)
Uživatelé
-
OMG Kokkola (Finsko)
-
P.A.G. Srl (Itálie)
-
třetí uživatel požádal o zachování anonymity
c)
Dovozci
-
Brenntag BV (Nizozemsko)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polsko)
-
Norkem Limited (Spojené království)
-
Geratech Marketing (Belgie)
d)
Vyvážející výrobci v Indii
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd a Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (dále jen „skupina Shandong Fengyuan“)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd a Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (dále jen „skupina Shanxi Reliance“)
1.3 Období šetření
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týká období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR. Existují dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, a nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(11)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2. Obdobný výrobek
(12)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR má v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(13)
Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Předběžná poznámka
(14)
Během inspekce na místě v Indii jedna společnost neposkytla požadované informace buď včas, nebo v požadovaném formátu. V důsledku toho Komise nemohla ověřit informace poskytnuté jako reakci na antidumpingový dotazník. Tato společnost byla písemně informována o možnosti, že nebude považována za spolupracující společnost a že může dojít k tomu, že budou učiněny závěry na základě skutečností, které jsou k dispozici. Ve své odpovědi se společnost odvolala na polehčující okolnosti, které však nebyly takového rázu, aby vedly k jinému závěru. V důsledku toho byl na tuto společnost použit článek 18 a byla provedena zjištění na základě dostupných skutečností. V souladu s těmito skutečnostmi se má za to, že při současném šetření s Komisí spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce z Indie.
3.1.2 Běžná hodnota
(15)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní. Vzhledem k tomu, že tento prodej představoval více než 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie, dospělo se k závěru, že celkový prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(16)
Komise následně přezkoumala, zda lze prodej tohoto vyvážejícího výrobce na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje na domácím trhu nezávislým odběratelům na celkovém prodeji obdobného výrobku.
(17)
V případě, že ziskový prodej činí nejméně 80 % veškerého prodeje, vypočte se běžná hodnota na základě veškerého prodeje včetně nerentabilních transakcí. Pokud však ziskový prodej činí méně než 80 %, ale více než 20 % celkového objemu prodeje a jestliže vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena, vypočte se běžná hodnota pouze na základě ziskového prodeje. Prodej je považován za ziskový v případě, že jednotková cena je rovna výrobním nákladům nebo je převyšuje.
(18)
Komise vypracovala analýzu prodeje na domácím trhu, z níž vyplynulo, že 41 % veškerého prodeje dotčeného výrobku bylo ziskových a že vážené průměrné celkové náklady jsou vyšší než vážená průměrná cena. Proto se běžná hodnota vypočte jako vážená průměrná cena pouze ziskových prodejů.
3.1.3 Vývozní cena
(19)
Vyvážející výrobce v Indii vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byly podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen, které byly při vývozu do Unie těmito nezávislými odběrateli za dotčený výrobek skutečně zaplaceny, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.4 Srovnání
(20)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byla podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedena náležitá úprava o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(21)
V souladu s tím byly provedeny úpravy nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, balení, úvěry a provize.
3.1.5 Dumpingové rozpětí
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího indického výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(23)
Na tomto základě pro společnost Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (dále jen „PCCPL“) vyplynulo prozatímní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 22,8 %.
(24)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v Indii, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Evropské unie, který uvedl spolupracující vyvážející výrobce, se statistikami Eurostatu. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s Indií byla nízká, tj. 38 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v Indii na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujícího výrobce.
(25)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 43,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
Jedna skupina společností v ČLR požádala o zacházení jako v tržním hospodářství a předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství za všechny tři společnosti, které se podílejí na výrobě a uvádění dotčeného výrobku na trh. Komise poskytnuté informace následně ověřila v prostorách dotyčných společností.
(28)
Ze šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že jedna společnost nesplňuje požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé se nepodařilo prokázat, že její náklady odrážejí tržní hodnoty v důsledku významného finančního zásahu státu, který ovlivnil strukturu nákladů společnosti, v podobě např. daňových prázdnin a bezúročných půjček. Za druhé šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství zjistilo řadu závažných nedostatků a chyb v účetnictví a rovněž skutečnost, že účetnictví nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“). Za třetí byla zjištěna významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství týkající se práv společnosti k užívání pozemků. Společnost obdržela osvědčení o právech k užívání pozemků, aniž by splnila smluvní podmínky nebo za ně zaplatila v plné výši.
(29)
Další společnost ve skupině neprokázala splnění kritéria 2, neboť neměla nezávisle auditované účetnictví.
(30)
Komise sdělila skupině dotčených společností a žadateli výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství a poskytla jim možnost vyjádřit připomínky. Tato zjištění byla poskytnuta rovněž orgánům ČLR. Komise žádné připomínky neobdržela.
(31)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že dvě ze společností ve skupině nesplnily kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. V souladu s důsledným postupem Unie, která zkoumá, zda podmínky pro přiznání statusu zacházení jako v tržním hospodářství splňuje skupina společností ve spojení jako celek, bylo skupině jako celku přiznání tohoto statusu odmítnuto.
(32)
Jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, obě spolupracující čínské skupiny společností požádaly o individuální zacházení. Jelikož bylo zjištěno, že obě skupiny splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo předběžně rozhodnuto, že jim bude individuální zacházení přiznáno.
3.2.2 Srovnatelná země
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(34)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Indii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Komise žádné připomínky neobdržela. Komise považuje Indii za vhodnou srovnatelnou zemi, protože jediná další vyrábějící země mimo EU, kterou je Japonsko, má monopolní trh uzavřený pro hospodářskou soutěž a vyrábí kyselinu šťavelovou pomocí unikátní metody, která není s ČLR srovnatelná. Naproti tomu indičtí výrobci používají výrobní metodu srovnatelnou s ČLR a jsou vystaveni hospodářské soutěži na domácím trhu.
3.2.3 Běžná hodnota
(35)
Čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie dva druhy kyseliny šťavelové: nerafinovanou kyselinu šťavelovou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se ve srovnatelné zemi nevyrábí, je vyráběna procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové lze odhadnout na 12 % oproti výrobě nerafinované kyseliny šťavelové. V souladu s tím považovala Komise za vhodné stanovit běžnou hodnotu pro oba typy kyseliny šťavelové.
(36)
Běžná hodnota nerafinované kyseliny šťavelové byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Běžná hodnota byla v souladu s 18. bodem odůvodnění stanovena pouze na základě ziskového prodeje. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se nevyrábí ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení vypočtena na základě výrobních nákladů nerafinované kyseliny šťavelové ve srovnatelné zemi. Výrobní náklady jsou upraveny navýšením o 12 % s cílem zohlednit další výrobní náklady (viz 35. bod odůvodnění), prodejní, režijní a správní náklady a zisk.
(37)
Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly analogicky k čl. 2 odst. 6 základního nařízení stanoveny připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku u domácího prodeje nerafinované kyseliny šťavelové spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi.
3.2.4 Vývozní cena
(38)
Vzhledem k tomu, že oběma skupinám bylo přiznáno individuální zacházení, zakládá se vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na ceně, kterou skutečně zaplatí první nezávislý odběratel v Unii nebo kterou je třeba zaplatit.
(39)
Oba vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie prostřednictvím obchodníků ve spojení, kteří k ceně placené výrobcům přidali přirážku. Tato přirážka je zohledněna při porovnání vývozní ceny s určenou běžnou hodnotou (viz 42. bod odůvodnění).
3.2.5 Srovnání
(40)
Pokud jde o nerafinovanou kyselinu šťavelovou, byla vývozní cena na úrovni ceny ze závodu porovnána s běžnou hodnotou stanovenou pro srovnatelnou zemi.
(41)
Vývozní cena rafinované kyseliny šťavelové na úrovni ceny ze závodu byla porovnána s početně určenou běžnou hodnotou (viz 36. bod odůvodnění výše).
(42)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty nebo početně určené běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly. Byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) o rozdíly v provizích přijatých obchodníky ve spojení.
(43)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že Komise zjistila, že obchodníky ve spojení, přes něž vyvážející výrobci v ČLR vyváželi kyselinu šťavelovou do EU, nelze považovat za interní obchodní oddělení, protože sami rovněž obchodují s kyselinou šťavelovou a s dalšími chemickými výrobky pocházejícími od dodavatelů, kteří s nimi nejsou ve spojení, pro účely vývozu a/nebo pro účely prodeje na domácím trhu. Proto byl učiněn závěr, že funkce těchto obchodníků jsou obdobné jako funkce zástupců pracujících na základě provize. V souladu s uvedenou skutečností byla přirážka k ceně připočítaná obchodníky odečtena s cílem zajistit spravedlivé porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty. Tato úprava byla vypočtena na základě zisku obchodníka v EU, který není ve spojení, a prodejních, správních a režijních nákladů příslušného čínského obchodníka.
(44)
Byly rovněž provedeny další vhodné úpravy s ohledem na nepřímé daně, dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením a úvěry ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
3.2.6 Dumpingová rozpětí
(45)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobků s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku do Unie účtovanou jednotlivými společnostmi, jak je uvedeno výše.
(46)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Aby bylo možno vypočítat celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla stanovena úroveň spolupráce na základě srovnání objemu vývozu do Unie, který uvedli spolupracující vyvážející výrobci, se statistikami Eurostatu.
(48)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce s ČLR byla nízká, tj. přibližně 46 %, považuje se za vhodné stanovit celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny ostatní vývozce v ČLR na základě nejvíce dumpingové transakce spolupracujících vývozců.
(49)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(50)
Podnět podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), výrobce kyseliny šťavelové v Unii představujícího významný podíl celkové výroby v Unii v období šetření. Druhý výrobce v Unii, společnost Clariant, neměl námitky proti zahájení šetření, ale rozhodl se, že nebude spolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na základě výše uvedených skutečností představují tito dva výrobci - Oxaquim S.A. a Clariant - výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, což představuje 100 % výroby v Unii. Nadále budou nazýváni jen „výrobním odvětvím Unie“.
(51)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se obou výrobců, společnosti Oxaquim S.A. a společnosti Clariant, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od žadatele před zahájením šetření a po jeho zahájení. Na tomto základě byla celková výroba v Unii stanovena v rozmezí 11 000 až 15 000 tun v posuzovaném období.
4.2 Určení příslušného trhu Unie
(52)
Bylo zjištěno, že jeden z výrobců v Unii používá část své produkce kyseliny šťavelové jako meziprodukt pro výrobu šťavelanů (tetra-oxalátu, acetoselly a kalium-hydrogen-oxalátu). Tato kyselina šťavelová byla jednoduše převedena (bez faktury) v rámci jedné společnosti. Toto využití kyseliny šťavelové pro vlastní spotřebu nevstoupilo na volný trh, a nebylo tedy vystaveno přímé hospodářské soutěži s dovozem dotčeného výrobku. Bylo naopak zjištěno, že výrobky určené pro prodej na volném trhu přímo konkurují dovozu dotčeného výrobku.
(53)
S cílem zajistit co nejúplnější pohled na situaci v daném výrobním odvětví Unie byly získány a analyzovány údaje pro veškerou činnost týkající se kyseliny šťavelové a následně bylo stanoveno, zda byla produkce určena pro interní použití, nebo pro použití na volném trhu.
(54)
U následujících ekonomických ukazatelů týkajících se daného výrobního odvětví Unie bylo zjištěno, že analýza a vyhodnocení se musí zaměřit na situaci panující na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu, růst, objem vývozu, ceny, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok.
(55)
U jiných ekonomických ukazatelů však bylo na základě šetření zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány pouze s odkazem na celou činnost. Výroba (pro vlastní spotřebu i pro volný trh), kapacita, využití kapacity, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál se skutečně odvíjejí od celé činnosti, ať už se jedná o výrobu pro vlastní spotřebu nebo pro prodej na volném trhu.
4.3 Spotřeba v Unii
(56)
Vzhledem k tomu, že kyselina šťavelová je zahrnuta do kódu KN, kam patří i jiné výrobky, nebylo možné stanovit objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Z tohoto důvodu byla spotřeba stanovena na základě údajů o objemu dovozu poskytnutých žadatelem, porovnání s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci z dotčených zemí a celkového objemu prodeje na trhu Unie v daném výrobním odvětví Unie.
(57)
S ohledem na nízký počet dodavatelů a na nutnost chránit důvěrné obchodní informace v souladu s článkem 19 základního nařízení byl vývoj spotřeby v průběhu posuzovaného období uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
124
61
95
(58)
V roce 2008 došlo k výraznému zvýšení celkové spotřeby v Unii o 24 %, zatímco během následujícího roku se spotřeba snížila o 50 % a v období šetření opět vzrostla. Během posuzovaného období spotřeba na trhu EU poklesla celkem o 5 %.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(59)
Komise zkoumala, zda by měl být dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(60)
S ohledem na účinky dovozu pocházejícího z ČLR a Indie šetření prokázalo, že dumpingová rozpětí nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z každé z obou dotčených zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(61)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie na jedné straně a mezi dumpingovým dovozem z ČLR a z Indie a obdobným výrobkem na straně druhé, šetření ukázalo, že byly obdobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky se prodávají prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů, a tudíž si konkurují navzájem a konkurují i kyselině šťavelové vyráběné v Unii.
(62)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla splněna a že dovoz z ČLR a Indie by měl být posuzován souhrnně.
5.2 Objem dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podíl na trhu
(63)
Šetření ukázalo, že dovoz kyseliny šťavelové z ČLR a z Indie se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR a z Indie
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
7 629
11 763
4 707
7 969
(Index 2007 = 100)
100
154
62
104
Podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
100
125
101
110
Zdroj: Informace získané od žadatele a z odpovědí na dotazník
(64)
Objem dovozu z dotčených zemí se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 4 %, zatímco celková spotřeba na trhu EU ve stejném období poklesla o 5 % (viz tabulka 1 výše). Jak je uvedeno v tabulce výše, došlo také k významnému nárůstu podílu na trhu, který v letech 2007 až 2008 činil 25 % a v posuzovaném období 10 %.
5.3 Cena dumpingového dovozu a cenové podbízení
(65)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu z ČLR a z Indie
Dovozní ceny (EUR/MT)
2007
2008
2009
OŠ
ČLR a Indie
470
641
474
545
(Index 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Dovozní ceny se v letech 2007 až 2008 zvýšily o 36 % a v roce 2009 opět poklesly na obdobnou úroveň jako v roce 2007. V období šetření ceny opět stouply téměř o 15 %. Během posuzovaného období vzrostly ceny o 16 %. Je však pozoruhodné, že se dovozní ceny mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížily o 20 %, a to navzdory zvýšení cen hlavních vstupů (zdrojů uhlíku a energie) v tomto období.
(67)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu v Unii, po odečtení slev a rabatů, porovnány s příslušnými váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR a Indie poskytnutými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. po odečtení slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie řádně upravenou o náklady na celní odbavení a náklady vynaložené po dovozu.
(68)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR a Indie prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, které se pohybovalo mezi 16,9 % a 34,6 %. Tato úroveň podbízení v kombinaci s negativním vývojem cen na trhu proto vedla k zásadnímu poklesu cen.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1 Předběžné poznámky
(69)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů vztahujících se ke stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(70)
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a velikost dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni výrobního odvětví Unie, přičemž mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice a výrobní náklady) vychází z informací získaných z řádně ověřených dotazníků předložených jediným spolupracujícím výrobcem v Unii.
(71)
S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány převážně pouze z jednoho zdroje, bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie (makroekonomické ukazatele)
6.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 4
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Celková výroba
100
101
89
106
Celková výrobní kapacita
100
100
77
77
Celkové využití kapacity
100
101
116
138
(72)
Výše uvedená tabulka obsahuje údaje o výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity výrobního odvětví Unie a za roky 2007 a 2008 i údaje o jednom dalším výrobci v Unii, který výrobu kyseliny šťavelové ukončil v roce 2008.
(73)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, produkce výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 a 2008 poměrně stabilní, avšak v roce 2009 zaznamenala prudký pokles. V průběhu období šetření došlo k nárůstu objemu výroby. Celkově výroba v průběhu posuzovaného období vzrostla o 6 %.
(74)
Vzhledem k uzavření výrobního závodu jednoho dalšího výrobce v Unii v roce 2008 došlo v roce 2008 k prudkému poklesu výrobní kapacity výrobního odvětví Unie o 23 %.
(75)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. nárůstu objemu výroby a snížení výrobní kapacity v důsledku uzavření výrobní jednotky třetího výrobce v Unii od roku 2008, vedly k výraznému zvýšení využití kapacity během posuzovaného období o 38 %.
6.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
97
61
86
Podíl na trhu (%)
100
79
99
91
(76)
Objem prodeje v letech 2007 a 2008 zahrnuje i prodej výrobce v Unii, který v roce 2008 zastavil výrobu.
(77)
Zatímco spotřeba v Unii se během sledovaného období snížila o 5 % (viz 58. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 14 %, což se promítlo ve ztrátě podílu na trhu ve výši 9 procentních bodů.
(78)
Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 14 % mnohem výraznější než pokles spotřeby Unie, který činil 5 %. Proto se během téhož období podíl výrobního odvětví Unie na trhu rovněž výrazně snížil, a to o 9 %.
6.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
119
108
96
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
85
83
111
Mzdy za rok celkem
100
121
110
99
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance
100
119
118
104
(79)
Počet zaměstnanců se během posuzovaného období snížil o 4 %. Je třeba poznamenat, že výroba kyseliny šťavelové není náročná na pracovní sílu.
(80)
Během posuzovaného období se celková produktivita na jednoho zaměstnance v souvislosti s nárůstem výroby zvýšila o 11 %, zatímco počet zaměstnanců se snížil.
(81)
Mzdy za celé posuzované období poklesly o 1 %. Po počátečním nárůstu mezd o 21 % v letech 2007 až 2008 docházelo až do období šetření k jejich průběžnému snižování.
6.2.4 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Veškerá zjištěná rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu navíc nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3 Údaje týkající se spolupracujícího výrobce v Unii (mikroekonomické ukazatele)
6.3.1 Obecná poznámka
(83)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejních cen a výrobních nákladů, zásob, ziskovosti, peněžního toku, návratnosti investic a schopnosti získat kapitál a investice) byla provedena pouze na úrovni žadatele vzhledem k tomu, že od druhého výrobce v EU se nepodařilo získat žádné údaje, jak je popsáno v 70. bodě odůvodnění.
6.3.2 Průměrné jednotkové ceny spolupracujícího výrobce v Unii a výrobní náklady
Tabulka 7
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena
100
143
136
131
Zdroj: odpověď na dotazník
(84)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období zvýšily o 31 %.
Tabulka 8
Výrobní náklady
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
100
103
102
98
Zdroj: odpověď na dotazník
(85)
Šetření ukázalo, že průměrné výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii jsou již po řadu let relativně stabilní vzhledem k neustálému zkvalitňování výrobního procesu, což bylo možné pouze prostřednictvím značných investic (viz tabulky 9 a 11).
6.3.3 Zásoby
(86)
S ohledem na povahu dotčeného výrobku nejsou vytvářeny žádné zásoby. Dotčený výrobek rychle vysychá a následně se spéká, a výrobci proto vyrábějí zboží pouze pro okamžitou přepravu.
6.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 9
Ziskovost
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Ziskovost (v EU)
- 100
4
-2
3
Zdroj: odpověď na dotazník
(87)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk žadatele před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen procentním podílem z obratu z tohoto prodeje.
(88)
Po dramatické ztrátě v roce 2007 vygeneroval žadatel v roce 2008 nepříliš vysoký zisk a v roce 2009 opět vykázal ztrátu. V období šetření vygeneroval žadatel nepříliš vysoký zisk v důsledku snížení některých prvků výrobních nákladů, jak je uvedeno v tabulce 8.
Tabulka 10
Peněžní tok
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok
- 100
3 054
1 994
868
Zdroj: odpověď na dotazník
(89)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho byl peněžní tok v roce 2007 záporný a i přes určité zlepšení v roce 2008 došlo mezi rokem 2008 a obdobím šetření k jeho poklesu, a tudíž k oslabení finanční situace spolupracujícího výrobce v Unii.
Tabulka 11
Investice
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
100
111
185
277
Zdroj: odpověď na dotazník
(90)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že žadatel zvýšil své investice do dotčeného výrobku navzdory jeho nízké rentabilitě. Tyto investice se týkaly zejména zavádění nových výrobních prostředků a procesů za účelem zvýšení efektivity. Ze zvýšení investic vyplývá, že výrobní odvětví se nesetkalo s obtížemi při získávání kapitálu, což je důkazem pokračující životaschopnosti tohoto výrobního odvětví.
(91)
Během posuzovaného období vzrostl objem investic o 177 %.
(92)
Zvýšením investic do zkvalitnění výrobních procesů prokázalo toto kapitálově náročné výrobní odvětví svou schopnost získávat kapitál; tuto schopnost nicméně omezuje klesající odbyt a stále se zvyšující obtíže při vytváření peněžního toku.
Tabulka 12
Návratnost investic
Index 2007 = -100
2007
2008
2009
OŠ
Návratnost investic
- 100
13
-14
-51
Zdroj: odpověď na dotazník
(93)
Navzdory zvýšení investic nedosáhla návratnost investic dotčeného výrobku očekávaného výnosu. Přestože v roce 2008 došlo k určitému zlepšení, měla návratnost investic v průběhu posuzovaného období i nadále zápornou hodnotu.
(94)
Z tohoto důvodu je růst daného výrobního odvětví omezený a je zřetelně nepřiměřený investicím, které se uskutečnily v posledních letech.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(95)
Z šetření vyplynulo, že některé ukazatele újmy vykazují pozitivní trend - objem výroby se zvýšil o 6 %, využití kapacity vzrostlo o 38 % a investice vzrostly o 177 %, což umožnilo společnosti dosáhnout relativního zisku (nevelký zisk v období šetření v porovnání s významnou ztrátou v roce 2007). Jak je uvedeno výše, řada ukazatelů týkajících se hospodářské situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zhoršila.
(96)
Po uzavření výrobního zařízení jednoho výrobce v Unii se objem prodeje snížil o 14 %. Bylo nutno snížit zaměstnanost o 4 % a výrobní kapacita se snížila o 23 %. Zatímco spotřeba se snížila pouze o 5 %, podíl na trhu klesl téměř o 9 %. Z tohoto důvodu byla ziskovost nízká a negativně ovlivnila návratnost investic a peněžní tok, a to zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Úroveň ziskovosti se v dotčeném období zvýšila, ale přesto byla v období šetření i nadále velmi nízká a nedostačuje k udržení výroby ve střednědobém horizontu.
(97)
Navzdory celkovému nárůstu výroby ztratilo výrobní odvětví Unie významnou část podílu na trhu. Dumpingové dovozy z dotčených zemí přitom zároveň zaznamenaly značný nárůst.
(98)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období šetření podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
8.1 Úvod
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly kromě dumpingového dovozu posouzeny i jiné známé činitele, které mohly poškodit výrobní odvětví Unie, s cílem zajistit, aby případná újma způsobená těmito činiteli nebyla přičítána dumpingovému dovozu.
8.2 Účinek dumpingového dovozu
(100)
Spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v posuzovaném období snížila o 5 %, zatímco dumpingový dovoz z dotčených zemí se v tomto období zvýšil o více než 4 %. K nejvyššímu nárůstu objemu dumpingového dovozu došlo mezi lety 2007 a 2008, kdy zvýšení činilo 54 %. Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu se mezi lety 2007 a 2008 zvýšil o 25 %, což korespondovalo s poklesem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v uvedeném období o 21 %.
(101)
Zatímco průměrné dovozní ceny se během posuzovaného období zvýšily o 16 %, dovozní ceny byly v období šetření v průměru o 21,9 % nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie a bránilo spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit ceny na ziskovější úroveň.
(102)
Je třeba připomenout, že výrobní odvětví Unie čelilo výraznému poklesu objemu prodeje (- 14 %). Tento pokles prodeje byl však mnohem výraznější než pokles poptávky a vedl k 9 % ztrátě podílu na trhu. Tržní podíl dotčených zemí ve stejném období vzrostl o 10 %. Z toho vyplývá, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu se do značné míry zmenšil ve prospěch dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(103)
Proto se má za to, že setrvalý tlak levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trh Unie neumožnil Unii přizpůsobit prodejní ceny nárůstu cen surovin a energie. To vedlo ke ztrátě podílu na trhu a k setrvale nepříznivé situaci výrobního odvětví Unie v oblasti ziskovosti.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí měl značný negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
8.3 Vliv dalších činitelů
(105)
Dalšími činiteli zkoumanými v rámci příčinných souvislostí byl vývoj poptávky na trhu Unie, ceny surovin, vývozní činnost výrobního odvětví Unie, dovoz dotčeného výrobku z jiných zemí, využití kyseliny šťavelové pro vlastní potřebu výrobního odvětví a vliv hospodářské krize.
8.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(106)
Jak je uvedeno v tabulce 1, spotřeba kyseliny šťavelové v Unii se v roce 2008 nejprve zvýšila o 24 %, během následujícího roku se snížila o 39 % a v období šetření opět vzrostla. Celkově se spotřeba na trhu EU během posuzovaného období snížila o 5 %. Během téhož období došlo ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(107)
Přestože šetření odhalilo, že dovoz z dotčených zemí byl ovlivněn také poklesem poptávky na trhu Unie v roce 2009, je pozoruhodné, že v posuzovaném období se vývozcům v dotčených zemích podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu prostřednictvím cenového tlaku na trh v důsledku dumpingového dovozu.
(108)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především nárůstem objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a cenovým podbízením vývozců v dotčených zemích, a nikoli snižováním spotřeby. Přestože snížení poptávky přispělo ke vzniku újmy, nemohlo narušit příčinnou souvislost mezi vzniklou podstatnou újmou a zvýšením dumpingového dovozu.
8.3.2 Ceny hlavní suroviny
(109)
Jak ukazuje tabulka 8, zůstaly průměrné výrobní náklady relativně stabilní navzdory prudkému nárůstu nákladů na hlavní surovinu (cukr). Šetření skutečně prokázalo, že výrobní náklady spolupracujícího výrobce v Unii nesledovaly stejný trend jako vývoj cen jedné z hlavních surovin pro výrobu kyseliny šťavelové. Prudký nárůst průměrné ceny cukru o 50 % ve sledovaném období byl zmírněn investicemi spolupracujícího výrobce v Unii, které měly vést ke zkvalitnění jeho výrobních procesů. Celkovým čistým efektem tedy byl pokles výrobních nákladů o 12 %. Jednotková prodejní cena se však během posuzovaného období zvýšila o 31 %, jak vyplývá z tabulky 7. Bylo zjištěno, že vývozci v dotčených zemích podléhají stejným hospodářským podmínkám v oblasti vývoje cen surovin vzhledem k tomu, že jednotkové dovozní ceny sledovaly stejný trend jako jednotkové prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii, i když v menším měřítku.
(110)
Při neexistenci dumpingu působícího újmu by bylo možné očekávat pravidelné úpravy cen tak, aby odrážely vývoj jednotlivých složek výrobních nákladů. K tomuto vývoji však nedošlo. Spolupracující výrobce v Unii nebyl schopen dosáhnout dostatečných ziskových rozpětí, která jsou u takto kapitálově náročného výrobce nezbytná, a došlo rovněž k poklesu jeho peněžního toku.
(111)
Vzhledem k tomu se má předběžně za to, že dumpingový dovoz z dotčených zemí, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny spolupracujícího výrobce v Unii, snížil ceny na trhu Unie a zabránil spolupracujícímu výrobci v Unii zvýšit prodejní ceny tak, aby pokryly jeho náklady nebo mu umožnily dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti.
(112)
Vzhledem k tomu, že ceny surovin ovlivňovaly i vývozce v dotčených zemích, byl vyvozen předběžný závěr, že zvýšení cen surovin nemohlo mít vliv na podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období utrpělo.
8.3.3 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 13
Objem vývozu a jednotkové ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Vývoz v tunách
100
80
140
152
Průměrná vývozní cena
100
104
103
91
Zdroj: odpověď na dotazník
(113)
Byla zkoumána rovněž vývozní činnost jako jeden ze známých činitelů, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(114)
Z této analýzy vyplynulo, že vývoz stranám, které nejsou ve spojení, ze strany spolupracujícího výrobce v Unii představoval významnou část celkových tržeb (kolem 30 %). Během posuzovaného období se objem vývozu spolupracujícího výrobce v Unii zvýšil o 52 %, zatímco jednotková cena prodeje na vývoz výrazně poklesla na rozdíl od prodejní ceny spolupracujícího výrobce v Unii v rámci Unie, která se naopak výrazně zvýšila. Šetření ukázalo, že vývoz hrál důležitou roli při udržování využití kapacity na vysoké úrovni umožňující krytí fixních nákladů a nákladů na investice do strojního zařízení. Přestože byly ceny prodeje na vývoz nižší než ceny na trhu Unie, byly tyto nízké ceny důsledkem konkurence levné kyseliny šťavelové na vývozních trzích, kterou dodávali vývozci z dotčených zemí. Šetření prokázalo, že tento vývoz umožnil spolupracujícímu výrobci v Unii zmírnit újmu na trhu EU, a proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.4 Dovoz z jiných třetích zemí
(115)
Vzhledem k neexistenci dovozu z jiných než dotčených zemí neměl tento prvek žádný vliv na trh EU.
8.3.5 Využití pro vlastní potřebu
(116)
Jak je uvedeno v 52.-55. bodě odůvodnění, je využití pro vlastní potřebu omezeno na převody pro vlastní potřebu v rámci jednoho z výrobců v Unii, kde se kyselina šťavelová v rámci společnosti přetváří na šťavelany. Zisky z prodeje šťavelanů jsou značné a tomuto výrobci vlastně umožnily pokračovat v činnosti navzdory ztrátám souvisejícím s prodejem kyseliny šťavelové. Tento prvek proto nepřispívá k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3.6 Hospodářská krize
(117)
V roce 2009 se v důsledku hospodářské krize snížila spotřeba kyseliny šťavelové v Unii ve srovnání s rokem 2008 na polovinu, což přispělo k poklesu objemu prodeje (-40 %) a hodnoty (- 45 %) ve výrobním odvětví EU. Snížení cen v tomto období přibližně o 5 % však umožnilo tomuto odvětví získat podíl na trhu (11 %), a tak minimalizovat negativní dopady krize. Odvětví v roce 2009 dosáhlo prakticky téměř nulového zisku.
(118)
Přestože není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, celkově nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
8.4 Závěr o příčinné souvislosti
(119)
Výše uvedená analýza prokázala, že u dotčených zemí došlo v posuzovaném období ke zvýšení objemu prodeje a podílu na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl prováděn za dumpingové ceny, které v průběhu období šetření byly výrazně nižší, tj. téměř o 22 %, než ceny dotčeného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(120)
Tohoto zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí a jejich podílu na trhu bylo dosaženo i přes celkový pokles poptávky na trhu Unie v posuzovaném období. Rostoucí podíl dovozu na trhu se shodoval s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu ve stejném období. Zároveň byl konstatován negativní vývoj hlavních ukazatelů hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše.
(121)
Pokles spotřeby na trhu Unie v roce 2009 negativně ovlivnil výkonnost výrobního odvětví Unie. Celkově však nelze dopad tohoto faktoru ani ostatních faktorů považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a nepříznivým stavem výrobního odvětví Unie.
(122)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Předběžná poznámka
(123)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(124)
Výrobní odvětví Unie představují dva výrobci s továrnami v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou a prodejem obdobného výrobku přímo zaměstnávají 30-50 osob.
(125)
Jeden z těchto dvou výrobců v Unii nevznesl námitky proti zahájení šetření, ale neposkytl žádné další informace a při šetření nespolupracoval.
(126)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata žádná opatření, má se za to, že by oživení v odvětví kyseliny šťavelové nestačilo ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, naopak by mohlo docházet k dalšímu zhoršování.
(127)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie upravit ceny kyseliny šťavelové tak, aby odrážely výrobní náklady. Lze očekávat, že uložení opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, který během sledovaného období ztratilo, což bude mít další pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(128)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
9.3 Zájem dovozců
(129)
Vyplněné dotazníky poskytlo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Tři z těchto dovozců dováželi jen malý objem dotčeného výrobku a byli schopni přenést zvýšení ceny na své klienty. Někteří z nich uvedli, že by v případě uložení antidumpingových cel uvažovali o vyloučení tohoto výrobku ze svého sortimentu.
(130)
Čtvrtý dovozce uvedl, že jeho klienti by mohli využít režimu aktivního zušlechťovacího styku pro všechny své konečné výrobky, při jejichž výrobním procesu je užívána kyselina šťavelová a které jsou předmětem zpětného vývozu mimo EU. V souladu s touto skutečností by dopad uložení antidumpingových opatření na tohoto dovozce nebyl významný.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo mít na dovozce významný dopad. Obecně platí, že zisková rozpětí u kyseliny šťavelové pro dovozce jsou značně vysoká a dovozci předpokládají, že budou schopni zvýšení cen přenést na své zákazníky.
9.4 Zájem uživatelů
(132)
V období šetření činil podíl spolupracujících uživatelů 22 % spotřeby kyseliny šťavelové v Unii. Ze šetření vyplynulo, že rozdíl mezi využitím nerafinované a rafinované kyseliny šťavelové je relevantní pro analýzu zájmů EU s ohledem na uživatele. Spolupracující výrobní odvětví Unie vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhý nespolupracující výrobce v EU vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se používá hlavně ve farmaceutickém a potravinářském odvětví a v odvětví extrakce jemných kovových prášků.
(133)
Uživatelé nerafinované kyseliny šťavelové uvedli, že uložení opatření by vedlo ke zvýšení cen ve spolupracujícím výrobním odvětví Unie, které je jediným dodavatelem v rámci EU. Na druhou stranu uživatelé rovněž uvedli, že úplná závislost na dovozu ze zahraničí by nebyla žádoucí.
(134)
Pro uživatele vyrábějící čisticí a bělicí přípravky představuje kyselina šťavelová pouze malou část vstupů a pravděpodobně by pro ně bylo reálné přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na zákazníky nebo změnit složení svých výrobků, u kterých lze místo kyseliny šťavelové použít náhradních výrobků.
(135)
Pro uživatele vyrábějící lešticí přípravky představuje kyselina šťavelová hlavní podíl vstupních nákladů a je pro ně nezastupitelná. Vzhledem ke konkurenci výrobců ze zemí mimo EU není pravděpodobné, že by uživatelé byli schopni přenést zvýšení cen v plném rozsahu na zákazníky. Tito výrobci však vyvážejí 95 % výrobků mimo země EU a mohli by vyžadovat vrácení cel v rámci aktivního zušlechťovacího styku.
(136)
Pro uživatele, kteří používají kyselinu šťavelovou k jiným účelům, jako je například recyklace odpadních kovů, představuje kyselina šťavelová významnou součást celkových výrobních nákladů na konečný výrobek, pro jehož výrobu se kyselina šťavelová používá. Trh konečného výrobku je velmi nestabilní. Kyselina šťavelová je ve výrobním procesu nenahraditelná. Hlavní zpracovatel odpadu v Unii v současné době kupuje veškerou kyselinu šťavelovou od výrobců z Unie. Uložení antidumpingových cel umožní výrobnímu odvětví určovat, do jaké míry a zda vůbec zvýší ceny tak, aby mělo z uložení cla prospěch. Z tohoto důvodu není možno jednoznačně stanovit dopad uložení opatření na tohoto uživatele. Avšak vzhledem k tomu, že tento uživatel v současné době generuje jen nízké zisky z prodeje konečného výrobku, bude mít jakékoli zvýšení ceny negativní dopad v případě, že společnost nebude schopna přenést zvýšení cen na spotřebitele.
(137)
„Rafinovaná“ kyselina šťavelová se mimo jiné používá při výrobě prášku z některých kovů. Kyselina šťavelová představuje značnou část celkových výrobních nákladů. V tomto procesu nelze kyselinu šťavelovou nahradit. Zisky v tomto odvětví však mohou být velmi vysoké. Vzhledem k tomu, že v tomto odvětví jsou běžné roční smlouvy, nebude snadné přenést zvýšení cen na zákazníka v krátkodobém horizontu. Nicméně vzhledem k tomu, že nejnižší navrhovaná celní sazba činí 14,6 % a že je dosahováno vysokých zisků, bylo by možné absorbovat v krátkodobém měřítku jakékoli zvýšení cen.
(138)
Dle tvrzení jednoho uživatele nestačí výroba rafinované kyseliny šťavelové pokrýt poptávku. V tomto ohledu bylo zjištěno, že deficit mezi výrobou a spotřebou rafinované kyseliny šťavelové v Evropské unii činil zhruba 1 000 až 2 000 tun za rok. Vzhledem k tomu, že se většina konečných výrobků, při jejichž výrobním procesu se užívá rafinovaná kyselina šťavelová, vyváží, mohou uživatelé v každém případě působit v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, pokud si to přejí.
9.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(139)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z ČLR a Indie.
10. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(140)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie vyplývající z dumpingového dovozu.
(141)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(142)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítalo s tím, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tzn. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, činí 8 % z obratu a že toto ziskové rozpětí lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(143)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Tato cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného 8 % ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(144)
Potřebné zvýšení ceny se pak stanovilo na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii podle typu výrobku, náležitě upravené s ohledem na dovozní náklady a clo, s cenou těchto typů výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie, která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu, na trhu Unie během období šetření. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(145)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR a Indie, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(146)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z ČLR a Indie a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz výrobků vyrobených jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(147)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně v názvu subjektu nebo po založení nových výrobních či prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(148)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se zbytková celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření nezaznamenali žádný vývoz do Evropské unie.
(149)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
%
Rozpětí újmy
%
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Všechny ostatní společnosti
43,6
50,7
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Všechny ostatní společnosti
52,2
66,3
11. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(150)
Všichni vyvážející výrobci kyseliny šťavelové v ČLR, kteří se dosud nepřihlásili, neboť se domnívali, že nesplňují kritéria zacházení v tržním hospodářství ani kritéria individuálního zacházení, avšak kteří se domnívají, že by měla být stanovena samostatná celní sazba, jsou vyzýváni, aby se přihlásili Evropské komisi do deseti dnů ode dne následujícího po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(151)
V zájmu řádné správy je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(152)
Zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Čínské lidové republiky a Indie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Prozatímní clo
%
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. října 2011.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1043/2011 AL COMISIEI
din 19 octombrie 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acid oxalic originare din India și Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (regulamentul de bază), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 26 ianuarie 2011, Comisia Europeană (Comisia) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (avizul de deschidere), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de acid oxalic originar din India și Republica Populară Chineză (RPC) (țările în cauză).
(2)
Procedura antidumping a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 13 decembrie 2010 de către Consiliul European al Industriei Chimice (CEFIC) în numele societății comerciale Oxaquim S.A. (reclamantul) care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 25 %, din totalul producției de acid oxalic din Uniune. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în privința produsului menționat, precum și a prejudiciilor materiale rezultate, aceste elemente fiind considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat în mod oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori și reprezentanții țărilor în cauză, importatorii și utilizatorii, precum și asociațiile cunoscute a fi interesate, cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(4)
Având în vedere numărul relativ mare de producători-exportatori din țările în cauză, în avizul de deschidere s-a prevăzut eșantionarea în scopul determinării dumpingului și prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să stabilească componența eșantionului, toți producătorii-exportatori din țările în cauză au fost invitați să se prezinte Comisiei și să îi furnizeze acesteia, astfel cum este indicat în avizul de deschidere, informații de bază referitoare la activitățile lor în legătură cu produsul în cauză, desfășurate în perioada 1 ianuarie 2010-31 decembrie 2010. Patru societăți comerciale indiene, dintre care una nu a raportat nicio vânzare în Uniune, și trei grupuri de societăți din RPC au răspuns la exercițiul de eșantionare. Având în vedere numărul limitat al societăților sau grupurilor de societăți cooperante, s-a considerat că eșantionarea nu este necesară nici pentru India, nici pentru RPC, toate părțile fiind informate că nu se vor mai selecta eșantioane.
(5)
Ulterior, un grup de societăți comerciale din RPC au încetat, într-un stadiu timpuriu, să mai coopereze la anchetă. În plus, o societate comercială indiană a refuzat să acorde Comisiei accesul la unitatea sa de producție, în scopul efectuării unei vizite de verificare. Prin urmare, s-a considerat că aceasta nu dorește să coopereze în temeiul articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază și a fost informată cu privire la eventualele consecințe.
(6)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să depună o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață (TEP) sau să solicite tratamentul individual (TI), Comisia a transmis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi care au dorit să coopereze, precum și autorităților din RPC, în termenele stabilite în avizul de deschidere. Un singur grup de societăți comerciale chineze a solicitat TEP, în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, sau TI, în cazul în care nu îndeplinește condițiile necesare acordării TEP, în timp ce un alt grup de societăți a solicitat numai TI.
(7)
S-au trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi interesate. S-au primit răspunsuri din partea a trei societăți comerciale din India și două grupuri de societăți din RPC, precum și din partea reclamantului. Celălalt producător din Uniune nu a cooperat. De asemenea, s-au primit răspunsuri la chestionare din partea a trei utilizatori și opt importatori și au fost efectuate vizite la toți utilizatorii și la patru dintre importatori.
(8)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți comerciale:
(a)
Producători din Uniune
-
Oxaquim S.A. (Spania)
(b)
Utilizatori
-
OMG Kokkola (Finlanda)
-
P.A.G. Srl (Italia)
-
Al treilea utilizator a solicitat să rămână anonim
(c)
Importatori
-
Brenntag BV (Țările de Jos)
-
Brenntag Sp. z o.o. (Polonia)
-
Norkem Limited (Regatul Unit)
-
Geratech Marketing (Belgia)
(d)
Producători-exportatori din India
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
(e)
Producători-exportatori din RPC
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd, Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd și Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (Shandong Fengyuan Group)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd, Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd și Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (Shanxi Reliance Group)
1.3. Perioada de anchetă
(9)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul vizează perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2010 (perioada de anchetă sau PA). Examinarea evoluțiilor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada începând de la 1 ianuarie 2007 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (perioada examinată).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(10)
Produsul în cauză este acidul oxalic, sub formă de dihidrat (număr CUS 0028635-1 și număr CAS 6153-56-6) sau sub formă anhidră (număr CUS 0021238-4 și număr CAS 144-62-7) și în soluție apoasă sau nu, încadrat în prezent la codul NC ex 2917 11 00 și originar din India și RPC. Există două tipuri de acid oxalic: acid oxalic nerafinat și acid oxalic rafinat. Acidul oxalic rafinat, care este produs în RPC, dar nu și în India, este obținut printr-un proces de purificare a acidului oxalic nerafinat, în scopul înlăturării urmelor de fier, cloruri și metale și a altor impurități.
(11)
Acidul oxalic este utilizat într-o gamă largă de aplicații, de exemplu, ca agent reducător și agent de albire în sinteza farmaceutică și la fabricarea produselor chimice.
2.2. Produsul similar
(12)
Ancheta a arătat că acidul oxalic produs și comercializat de industria din Uniune în Uniune, acidul oxalic produs și comercializat pe piața internă a Indiei și a RPC și acidul oxalic importat în Uniune din India și RPC au, în esență, aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază.
(13)
Prin urmare, aceste produse sunt provizoriu considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
3.1. India
3.1.1. Observație preliminară
(14)
În timpul vizitei de verificare efectuată în India, o societate nu a furnizat la timp sau în formatul necesar informațiile solicitate. În consecință, Comisia nu a putut verifica informațiile comunicate în răspunsul la chestionarul antidumping. Societatea a fost informată în scris că probabil nu va putea fi considerată parte cooperantă și că este posibil ca viitoarele concluzii să se bazeze pe faptele cunoscute. În răspunsul său, societatea a invocat circumstanțe atenuante, care însă nu au putut conduce la o concluzie diferită. Prin urmare, în cazul acestei societăți s-au aplicat dispozițiile articolului 18, iar concluziile au fost stabilite pe baza faptelor cunoscute. În consecință, doar un singur producător-exportator din India se consideră că a cooperat cu Comisia în cadrul prezentei anchete.
3.1.2. Valoarea normală
(15)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a analizat mai întâi dacă vânzările interne ale produsului similar realizate de producătorul-exportator către clienți independenți au fost reprezentative. Întrucât aceste vânzări au constituit peste 5 % din volumul vânzărilor produsului în cauză către Uniune, se concluzionează că volumul total al vânzărilor produsului similar a fost reprezentativ.
(16)
Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne realizate de către producătorul-exportator ar putea fi privite ca vânzări efectuate în cursul obișnuit al schimburilor comerciale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți, raportată la volumul total al vânzărilor de produs similar.
(17)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile reprezintă cel puțin 80 % din volumul total de vânzări, valoarea normală se va calcula pe baza volumului total de vânzări, inclusiv cele neprofitabile. Pe de altă parte, dacă vânzările profitabile reprezintă mai puțin de 80 %, dar mai mult de 20 % din volumul total de vânzări și în cazul în care costul total mediu ponderat este mai mare decât prețul mediu ponderat, valoarea normală se va calcula numai pe baza vânzărilor profitabile. O vânzare este considerată profitabilă atunci când prețul unitar este cel puțin egal cu costul de producție.
(18)
Analiza vânzărilor interne efectuată de Comisie a arătat că 41 % din volumul total de vânzări ale produsului în cauză au fost profitabile, costul total mediu ponderat fiind mai mare decât prețul mediu ponderat. În consecință, valoarea normală se calculează ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările profitabile.
3.1.3. Prețul de export
(19)
Producătorul-exportator din India a exportat produsul în cauză direct către consumatori independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export sunt stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite de către acești clienți independenți pentru produsul în cauză exportat în Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.1.4. Comparație
(20)
Comparația între valoarea normală și prețul de export se realizează pe baza condițiilor franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, prin ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(21)
În consecință, s-au efectuat ajustări pentru cheltuieli de transport, asigurare, manipulare și ambalare, costuri de creditare și comisioane.
3.1.5. Marja de dumping
(22)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorul cooperant din India este stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(23)
Pe baza metodologiei de mai sus, marja de dumping provizorie, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 22,8 % pentru societatea Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
Pentru a calcula marja de dumping la scară națională, aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din India, nivelul de cooperare a fost stabilit prin efectuarea unei comparații între volumul de exporturi către Uniune raportat de producătorul-exportator și statisticile Eurostat. Având în vedere nivelul scăzut de cooperare din partea Indiei, respectiv 38 %, se consideră adecvat ca marja de dumping la scară națională, aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din India, să fie stabilită pe baza celei mai importante tranzacții care face obiectul unui dumping a producătorului cooperant.
(25)
Pe această bază, marja de dumping la scară națională s-a stabilit provizoriu la 43,6 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
3.2. Republica Populară Chineză
3.2.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață (TEP)/Tratamentul individual (TI)
(26)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, valoarea normală a importurilor originare din RPC se determină potrivit alineatelor (1)-(6) ale articolului menționat pentru acei producători care au îndeplinit criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:
-
deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără o intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
-
întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și care sunt aplicate în toate scopurile;
-
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem al economiei planificate;
-
legile privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.
(27)
Un grup de societăți comerciale din RPC a solicitat TEP și a depus formulare de cerere privind TEP pentru trei societăți implicate în producția și comercializarea produsului în cauză. Informațiile furnizate au fost ulterior verificate de Comisie la sediile societăților respective.
(28)
Ancheta cu privire la TEP a arătat că o singură societate nu îndeplinea cerințele criteriilor 1, 2 și 3. În primul rând, aceasta nu a demonstrat că valorile de piață se reflectau în costurile sale, din cauza intervenției financiare semnificative a statului care afectează structura costurilor societății, de exemplu sub forma perioadelor de scutire de la plata impozitului pe profit și a împrumuturilor fără dobândă. În al doilea rând, ancheta cu privire la TEP a evidențiat deficiențe și erori grave în contabilitatea societății și faptul că aceasta nu a fost auditată în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS). În al treilea rând, s-au constatat denaturări determinate de vechiul sistem de economie planificată, în ceea ce privește drepturile societății de folosire a terenurilor. Mai precis, societatea obținuse un certificat de folosință a terenului fără să respecte condițiile contractuale sau să îl plătească în întregime.
(29)
De asemenea, o altă societate din grup nu a reușit să demonstreze că îndeplinește al doilea criteriu, deoarece evidențele sale contabile nu au fost auditate în mod independent.
(30)
Comisia a comunicat rezultatele concluziilor referitoare la TEP grupului de societăți respectiv, precum și reclamantului și le-a acordat posibilitatea de a-și prezenta observațiile. De asemenea, concluziile au fost făcute cunoscute autorităților din RPC. Nu au fost prezentate observații Comisiei.
(31)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat că două dintre societățile din grup nu au îndeplinit criteriile TEP. Potrivit practicii curente a Uniunii de a analiza dacă un grup de societăți afiliate îndeplinesc în ansamblu condițiile pentru acordarea statutului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață, grupului în ansamblu i-a fost refuzat TEP.
(32)
Astfel cum se menționează la considerentul 6 de mai sus, ambele grupuri de societăți chineze care au cooperat în cadrul procedurii au solicitat TI. Întrucât s-a constatat că ambele grupuri îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, s-a decis provizoriu ca acestea să beneficieze de TI.
3.2.2. Țara analogă
(33)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, pentru producătorii-exportatori care nu au beneficiat de TEP, valoarea normală trebuie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.
(34)
În avizul de deschidere a procedurii antidumping, Comisia și-a exprimat intenția de a considera India drept țară analogă adecvată, în scopul stabilirii valorii normale și a invitat părțile interesate să prezinte observații. Nu au fost prezentate observații. În orice caz, Comisia consideră că India este o țară analogă adecvată având în vedere faptul că mai există doar o singură țară producătoare din afara Uniunii, și anume Japonia, care are o piață de monopol închisă concurenței și care produce acid oxalic printr-o metodă unică, neputând fi comparată cu RPC. În schimb, producătorii indieni folosesc o metodă de fabricare comparabilă cu cea utilizată în RPC și sunt supuși concurenței de pe piața internă.
3.2.3. Valoarea normală
(35)
Societățile comerciale chineze fabrică și exportă în Uniune două tipuri de acid oxalic: acid oxalic nerafinat și acid oxalic rafinat. Acidul oxalic rafinat, care nu este produs în țara analogă, este obținut printr-un proces de purificare a acidului oxalic nerafinat, în scopul înlăturării urmelor de fier, cloruri și metale și a altor impurități. Costurile suplimentare de producție pentru acidul oxalic rafinat sunt estimate a fi cu 12 % mai mari comparativ cu producția de acid oxalic nerafinat. În consecință, Comisia a considerat adecvat să stabilească o valoare normală pentru ambele tipuri de acid oxalic.
(36)
În ceea ce privește acidul oxalic nerafinat, valoarea normală a fost stabilită pe baza valorii normale determinate pentru India în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Astfel cum se arată la considerentul 18 de mai sus, valoarea normală a fost stabilită exclusiv pe baza vânzărilor profitabile. Pentru acidul oxalic rafinat care nu se produce în țara analogă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost construită pe baza costurilor de producție a acidului oxalic nerafinat din țara analogă,. Costurile de producție sunt ajustate la o rată majorată de 12 % pentru a ține seama de costurile de producție suplimentare (a se vedea considerentul 35 de mai sus) plus costurile de vânzare, generale și administrative (VGA) și profitul.
(37)
Costurile VGA și profitul au fost determinate, prin analogie cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, adăugând costurile VGA și profitul aferente vânzărilor interne de acid oxalic nerafinat ale producătorului-exportator cooperant din țara analogă.
3.2.4. Prețul de export
(38)
Întrucât ambele grupuri au beneficiat de TI, prețul de export a fost determinat pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite de către primul client independent din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(39)
Ambii producători-exportatori din RPC au exportat acid oxalic în Uniune prin intermediul unor comercianți afiliați, ceea ce a însemnat un adaos la prețul plătit producătorilor. Acest adaos este luat în considerare atunci când se compară prețul de export cu valoarea normală stabilită (a se vedea considerentul 42 de mai jos).
3.2.5. Comparație
(40)
În ceea ce privește acidul oxalic nerafinat, prețul de export la nivel franco fabrică a fost comparat cu valoarea normală stabilită pentru țara analogă.
(41)
Prețul de export pentru acidul oxalic rafinat, la nivel franco fabrică, a fost comparat cu valoarea normală calculată (a se vedea considerentul 36 de mai sus).
(42)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală sau valoarea normală construită și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, de ajustări, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În special, s-a efectuat o ajustare în temeiul articolului 2 alineatul (10) litera (i) pentru comisioanele primite de către comercianții afiliați.
(43)
În acest sens, trebuie menționată constatarea Comisiei, potrivit căreia comercianții afiliați prin intermediul cărora producătorii-exportatori din RPC au exportat acid oxalic în Uniunea Europeană nu pot fi considerați ca fiind departamente interne de vânzări deoarece aceștia sunt implicați și în comerțul cu acid oxalic și alte produse chimice provenite de la furnizori neafiliați, în scopul exportului și/sau al vânzărilor. Așadar, concluzia este că funcțiile acestor comercianți sunt similare celor ale unui agent care lucrează pe bază de comision. În consecință, adaosul de preț aplicat de către comercianți a fost eliminat pentru a asigura o comparație echitabilă între prețul de export și valoarea normală. Ajustarea a fost calculată pe baza profitului unui comerciant neafiliat din Uniunea Europeană și a costurilor de vânzare, generale și administrative ale comerciantului chinez respectiv.
(44)
De asemenea, după caz, s-au operat ajustări suplimentare în ceea ce privește impozitele indirecte, cheltuielile de transport, asigurare, manipulare, auxiliare, de ambalare și de creditare atunci când acestea au fost considerate rezonabile, exacte și susținute de dovezi verificate.
3.2.6. Marjele de dumping
(45)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs și prețul de export mediu ponderat practicat de către fiecare societate care a exportat produsul în cauză în Uniune, astfel cum s-a menționat anterior.
(46)
Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marjele de dumping provizorii
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd și Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Pentru a calcula marja de dumping la scară națională, aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC, nivelul de cooperare a fost stabilit prin realizarea unei comparații între volumul de exporturi în Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți și statisticile Eurostat.
(48)
Având în vedere nivelul scăzut de cooperare din RPC, de aproximativ 46 %, se consideră adecvat ca marja de dumping la scară națională, aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC, să fie determinată pe baza celei mai importante tranzacții efectuate de către exportatorii cooperanți.
(49)
Pe această bază, nivelul dumpingului la scară națională se stabilește provizoriu la 52,2 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de achitarea taxelor vamale.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția din Uniune și industria din Uniune
(50)
Plângerea a fost depusă de către Consiliul European al Industriei Chimice (CEFIC) în numele societății comerciale Oxaquim S.A. (denumită în continuare „reclamantul”), un producător de acid oxalic din Uniune reprezentând o proporție majoră din producția totală a Uniunii pe parcursul PA. Un al doilea producător din Uniune, și anume societatea comercială Clariant, nu a exprimat obiecții în ceea ce privește deschiderea anchetei, însă a decis să nu coopereze. În prezent, în Uniune nu există niciun alt producător al produsului în cauză. Pe această bază, cei doi producători, Oxaquim S.A. și Clariant, constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, reprezentând 100 % din producția Uniunii. Aceștia vor fi în continuare denumiți „industria din Uniune”.
(51)
Toate informațiile disponibile referitoare la cei doi producători, Oxaquim S.A. și Clariant, inclusiv informațiile furnizate în plângere și datele culese de la reclamant înainte și după deschiderea anchetei, au fost utilizate în scopul determinării producției totale din Uniune. Pe această bază, producția totală din Uniune a fost estimată între 11 000 și 15 000 de tone pe parcursul perioadei examinate.
4.2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(52)
S-a constatat că unul dintre producătorii din Uniune a folosit o parte din producția sa de acid oxalic ca material intermediar pentru producerea de oxalați [tetraoxalat, acetosella și bioxalați de potasiu]. Acest acid oxalic a fost pur și simplu transferat (fără factură) în cadrul aceleiași societăți comerciale. Această utilizare captivă a acidului oxalic nu a intrat pe piața liberă și nu este, așadar, expusă concurenței directe cu importurile produsului în cauză. În schimb, s-a descoperit că producția destinată vânzărilor pe piața liberă se află în concurență directă cu importurile produsului în cauză.
(53)
Pentru a oferi o imagine cât mai completă a situației industriei din Uniune, s-au obținut și analizat date referitoare la întreaga activitate legată de acidul oxalic și s-a stabilit ulterior dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere.
(54)
În ceea ce privește următorii indicatori economici referitori la industria din Uniune, s-a constatat că analiza și evaluarea trebuie să se concentreze asupra situației predominante pe piața liberă: volumul de vânzări și prețurile de vânzare pe piața din Uniune, cota de piață, creșterea, volumul exporturilor, prețurile, profitabilitatea, randamentul investiției și fluxul de numerar.
(55)
În ceea ce privește alți indicatori economici, în urma anchetei s-a constatat că aceștia ar putea fi analizați numai prin raportare la întreaga activitate. Producția (atât pentru piața captivă, cât și pentru piața liberă), capacitatea, utilizarea capacității, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și capacitatea de a mobiliza capitaluri depind, într-adevăr, de întreaga activitate, indiferent dacă producția este captivă sau comercializată pe piața liberă.
4.3. Consumul din Uniune
(56)
Având în vedere faptul că acidul oxalic este încadrat la un cod NC care include și alte produse, nu a fost posibil să se stabilească volumul importurilor pe baza datelor Eurostat. În consecință, consumul a fost determinat pe baza datelor furnizate de către reclamant cu privire la volumul importurilor, comparate cu datele verificate care au fost furnizate de către producătorii-exportatori din țările în cauză și cu volumul total de vânzări pe piața comunitară realizat de industria din Uniune.
(57)
Având în vedere numărul mic de furnizori și necesitatea protecției informațiilor comerciale confidențiale, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, evoluția consumului pe parcursul perioadei examinate a fost exprimată sub formă de indici.
Tabelul 1
Consumul din Uniune
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Consum total
100
124
61
95
(58)
În 2008 s-a înregistrat o creștere puternică, cu 24 %, a consumului total în Uniune, o scădere cu 50 % în anul următor, urmată apoi de o nouă creștere, pe parcursul PA. În ansamblu, consumul pe piața UE a scăzut cu 5 % în perioada examinată.
5. IMPORTURILE DIN ȚĂRILE ÎN CAUZĂ
5.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
(59)
Comisia a analizat oportunitatea efectuării unei evaluări cumulative a importurilor de acid oxalic din RPC și India, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(60)
În ceea ce privește efectele importurilor originare din RPC și India, ancheta a arătat că marjele de dumping s-au situat peste pragul de minimis, astfel cum este definit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, iar volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din fiecare dintre cele două țări în cauză nu a fost neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(61)
În ceea ce privește condițiile de concurență între importurile care fac obiectul unui dumping din RPC și India, pe de o parte, și între acestea și produsul similar, pe de altă parte, ancheta a arătat că aceste condiții au fost similare. Mai precis, produsele importate sunt vândute prin aceleași canale de comercializare și către categorii similare de consumatori, astfel concurând între ele, precum și cu acidul oxalic produs în Uniune.
(62)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră în mod provizoriu că toate criteriile enumerate la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază sunt îndeplinite și că importurile din RPC și India trebuie să facă obiectul unei evaluări cumulative.
5.2. Volumul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză
(63)
Ancheta a arătat că importurile de acid oxalic din RPC și India au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Importurile din RPC și India
Volume de importuri (TM)
2007
2008
2009
PA
RPC și India
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indice 2007 = 100)
100
154
62
104
Cota de piață
(Indice 2007 = 100)
100
125
101
110
Sursa: Informații furnizate de către reclamant și răspunsuri la chestionare
(64)
Volumul importurilor din țările în cauză a crescut cu 4 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce consumul total pe piața UE a scăzut cu 5 % în aceeași perioadă (a se vedea tabelul 1 de mai sus). Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, între 2007 și 2008, s-a înregistrat o creștere importantă, de 25 %, a cotei de piață, și de 10 % în perioada examinată.
5.3. Prețul importurilor care fac obiectul unui dumping și subcotarea prețurilor
(65)
Prețurile medii ale importurilor din țările vizate au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețul importurilor din RPC și India
Prețuri de import (EUR/TM)
2007
2008
2009
PA
RPC și India
470
641
474
545
(Indice 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Prețurile de import au scăzut cu 36 % între 2007 și 2008, pentru ca, în 2009, să scadă, ajungând să fie similare celor din 2007. Prețurile au crescut din nou, cu aproape 15 %, pe parcursul PA. Prețurile au înregistrat o creștere cu 16 % în perioada examinată. Cu toate acestea, este de remarcat faptul că prețurile de import au scăzut cu 20 % între 2008 și PA, în pofida creșterii prețurilor la principalele elemente necesare producției (sursele de carbon și energia), înregistrată în această perioadă.
(67)
Pentru efectuarea unei analize a subcotării prețurilor, s-a realizat o comparație între prețurile de vânzare medii ponderate practicate de industria din Uniune față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi și fără a include cheltuielile de transport în Uniune, și prețurile medii ponderate corespunzătoare practicate de către exportatorii cooperanți din RPC și India față de primul client independent de pe piața Uniunii, adică prețurile nete de orice reduceri și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și care au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare privind costurile de vămuire și de costurile ulterioare importării.
(68)
Comparația a arătat că, în timpul PA, produsul în cauză care face obiectul unui dumping din RPC și India a fost vândut în Uniune la prețuri care au subcotat cu 16,9 % până la 34,6 % prețurile de vânzare practicate de industria din Uniune. Acest nivel de subcotare, precum și evoluția negativă a prețurilor pe piață au determinat o diminuare semnificativă a prețurilor.
6. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
6.1. Observații preliminare
(69)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, analiza impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a inclus o evaluare a tuturor factorilor economici și a indicilor care reflectă situația industriei din Uniune, începând din 2007 și până la sfârșitul perioadei de anchetă.
(70)
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea, utilizarea capacității, volumele vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și amploarea marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul industriei din Uniune, în timp ce indicatorii microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, profitabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investiției, capacitatea de majorare a capitalului și a investițiilor, costurile de producție) s-au bazat pe informațiile obținute din chestionarele verificate în mod corespunzător, furnizate de către singurul producător cooperant din Uniune.
(71)
Având în vedere faptul că datele destinate analizei prejudiciului provin, în esență, dintr-o singură sursă, a fost necesar ca datele referitoare la industria din Uniune să fie exprimate în indici, pentru păstrarea confidențialității, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
6.2. Date referitoare la industria din Uniune (indicatori macroeconomici)
6.2.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității
Tabelul 4
Producția totală, capacitatea de producție și utilizarea capacității în Uniune
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Producția totală
100
101
89
106
Capacitatea de producție totală
100
100
77
77
Nivelul total de utilizare a capacității
100
101
116
138
(72)
Tabelul de mai sus include date privind producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității industriei din Uniune, precum și, pentru anii 2007 și 2008, date referitoare la un alt producător din Uniune care și-a încetat producția de acid oxalic în 2008.
(73)
Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a fost relativ stabilă în 2007 și 2008, înainte de a înregistra o scădere semnificativă, în 2009. Producția a crescut pe parcursul perioadei de anchetă. În ansamblu, în perioada examinată, producția a crescut cu 6 %.
(74)
Ca urmare a închiderii, în 2008, a unității de producție a unui alt producător din Uniune, capacitatea de producție a industriei din Uniune a înregistrat o puternică scădere cu 23 % în 2008.
(75)
Combinarea acestor doi factori, respectiv creșterea volumului de producție și scăderea capacității de producție ca urmare a închiderii, începând din 2008, a unei unități de producție de către cel de-al treilea producător din Uniune, a determinat o creștere semnificativă, de 38 %, a utilizării capacității pe parcursul perioadei examinate.
6.2.2. Volumele vânzărilor și cota de piață
Tabelul 5
Volumele vânzărilor și cota de piață
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Total vânzări
100
97
61
86
Cotă de piață (%)
100
79
99
91
(76)
Volumele vânzărilor din 2007 și 2008 includ vânzările producătorului din Uniune care a încetat producția în 2008.
(77)
În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 5 % în perioada examinată (a se vedea considerentul 58 de mai sus), volumul vânzărilor de produs în cauză ale industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a scăzut cu 14 % în aceeași perioadă, determinând pierderea a 9 % din cota de piață.
(78)
Analizând evoluția pe parcursul perioadei examinate, scăderea cu 14 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost mult mai pronunțată decât scăderea cu 5 % a consumului din Uniune. În consecință, în aceeași perioadă cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, de asemenea, semnificativ, mai precis cu 9 puncte procentuale.
6.2.3. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
Tabelul 6
Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Număr total de angajați
100
119
108
96
Productivitate totală (unitate/angajat)
100
85
83
111
Total salarii anuale
100
121
110
99
Costuri medii ale forței de muncă pe angajat
100
119
118
104
(79)
Numărul de angajați s-a redus cu 4 % pe parcursul perioadei examinate. Trebuie remarcat faptul că producția de acid oxalic nu implică importante costuri salariale.
(80)
În perioada examinată, productivitatea totală pe angajat a crescut cu 11 %, deoarece producția a crescut, în timp ce numărul de angajați s-a redus.
(81)
Pe parcursul întregii perioade examinate, salariile au scăzut cu 1 %. După o creștere inițială de 21 % între 2007 și 2008, salariile au scăzut continuu, până la începutul perioadei de anchetă.
6.2.4. Amploarea marjei efective de dumping
(82)
Marjele de dumping sunt specificate mai sus, la secțiunea referitoare la dumping. Toate marjele stabilite se situează cu mult peste nivelul de minimis. În plus, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat drept neglijabil.
6.3. Date referitoare la producătorul cooperant din Uniune (indicatori microeconomici)
6.3.1. Observație generală
(83)
Analiza indicatorilor microeconomici (prețurile de vânzare și costul de producție, stocurile, profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investiției, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) s-a efectuat la nivelul reclamantului, din singurul motiv că nu s-au obținut date de la celălalt producător din UE, astfel cum s-a arătat la considerentul 70.
6.3.2. Prețurile unitare medii practicate de către producătorul din Uniune cooperant și costul de producție
Tabelul 7
Prețuri de vânzare
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Prețul de vânzare mediu unitar
100
143
136
131
Sursa: răspunsul la chestionar.
(84)
Prețurile medii de vânzare franco fabrică, practicate de industria din Uniune față de clienții neafiliați de pe piața Uniunii, au crescut cu 31 % în perioada examinată.
Tabelul 8
Costul de producție
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Cost de producție (CP) mediu/tonă
100
103
102
98
Sursa: răspunsul la chestionar.
(85)
Ancheta a arătat că, de-a lungul anilor, costul mediu de producție al producătorului cooperant din Uniune a fost relativ stabil, datorită îmbunătățirii continue a procesului de producție, aspect posibil numai cu ajutorul unor importante investiții (a se vedea tabelele 9 și 11 de mai sus).
6.3.3. Stocurile
(86)
Dată fiind natura produsului în cauză, acesta nu este păstrat în stocuri. Produsul în cauză se usucă rapid și formează aglomerări, prin urmare producătorii fabrică numai cantitățile destinate livrării imediate.
6.3.4. Profitabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investiției, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții
Tabelul 9
Profitabilitatea
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PA
Profitabilitatea (în UE)
- 100
4
-2
3
Sursa: răspunsul la chestionar.
(87)
Profitabilitatea pentru produsul similar a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către reclamant, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.
(88)
După ce a înregistrat pierderi dramatice în 2007, reclamantul a realizat un mic profit în 2008, pentru ca ulterior, în 2009, înregistreze din nou pierderi. Reclamantul a realizat un profit nesemnificativ în perioada de anchetă, datorită diminuării unor elemente ale costului de producție (CP), astfel cum se arată în tabelul 8 de mai sus.
Tabelul 10
Fluxul de numerar
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PA
Flux de numerar
- 100
3 054
1 994
868
Sursa: răspunsul la chestionar.
(89)
Tendința pe care o arată fluxul de numerar, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția profitabilității. În consecință, fluxul de numerar a fost negativ în 2007 și, în pofida unei oarecare îmbunătățiri în 2008, acesta s-a diminuat între 2008 și PA, determinând o deteriorare a situației financiare a producătorului cooperant din Uniune.
Tabelul 11
Investițiile
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Total investiții
100
111
185
277
Sursa: răspunsul la chestionar
(90)
Tabelul de mai sus arată că reclamantul și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu o diminuare a profitabilității. S-a investit, în principal, pentru punerea în funcțiune a unor noi utilaje pentru producție și introducerea unor noi procese de producție, în scopul creșterii eficienței. Majorarea investițiilor arată că industria nu a întâmpinat dificultăți în mobilizarea de capital, ceea ce demonstrează viabilitatea continuă a industriei.
(91)
Investițiile au crescut cu 177 % pe parcursul perioadei examinate.
(92)
Prin majorarea investițiilor în scopul îmbunătățirii proceselor sale de producție, industria, care este intens capitalizată, a dovedit că încă mai are capacitatea de a mobiliza capitalul; totuși, această capacitate este diminuată de scăderea vânzărilor și de sporirea dificultăților în ceea ce privește generarea fluxului de numerar.
Tabelul 12
Randamentul investițiilor
Indice 2007 = - 100
2007
2008
2009
PA
Randamentul investițiilor
- 100
13
-14
-51
Sursa: răspunsul la chestionar
(93)
În pofida creșterii investițiilor, randamentul investiției pentru produsul în cauză nu a atins nivelul preconizat. Deși a existat o ușoară creștere în 2008, randamentul investițiilor a rămas la o valoare negativă pe parcursul perioadei examinate.
(94)
Prin urmare, creșterea industriei este limitată și în mod clar disproporționată față de investițiile realizate în ultimii ani.
7. CONCLUZIE PRIVIND PREJUDICIUL
(95)
Ancheta a arătat că unii indicatori ai prejudiciului prezintă o tendință pozitivă: volumul de producție a crescut cu 6 %, gradul de utilizare a capacității a crescut cu 38 %, investițiile au crescut cu 177 %, astfel încât societatea a putut realiza un oarecare profit relativ (de la o pierdere semnificativă, în 2007, la un mic profit în cursul PA). Cu toate acestea, astfel cum s-a arătat anterior, unii indicatori care se referă la situația economică a industriei din Uniune s-au deteriorat substanțial în cursul perioadei examinate.
(96)
Ca urmare a închiderii unității de producție a unui producător din Uniune, volumul vânzărilor s-a diminuat cu 14 %. Nivelul de ocupare a forței de muncă a trebuit să fie redus cu 4 %, iar capacitatea de producție a scăzut cu 23 %. Deși consumul a scăzut cu numai 5 %, cota de piață s-a redus cu aproape 9 %. Ca rezultat, profitabilitatea a fost nesatisfăcătoare, având un impact negativ asupra randamentului investițiilor și asupra fluxului de numerar, în special între 2008 și perioada de anchetă. Nivelul profitabilității s-a îmbunătățit în perioada examinată, însă a rămas foarte scăzut în perioada de anchetă și nu este suficient pentru menținerea producției pe termen mediu.
(97)
Chiar dacă producția, în ansamblu, a crescut, industria din Uniune a pierdut o cotă de piață considerabilă. În același timp, importurile care fac obiectul unui dumping din țările vizate au înregistrat o creștere importantă.
(98)
Având în vedere cele de mai sus, se conchide în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în cursul perioadei de anchetă, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
8. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
8.1. Introducere
(99)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
8.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(100)
Consumul de acid oxalic din Uniune a scăzut cu 5 % în perioada examinată, deși importurile care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate au crescut cu peste 4 % în această perioadă. Cea mai mare creștere a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a avut loc între 2007 și 2008, când au crescut cu 54 %. Importurile din țările în cauză au determinat o creștere cu 25 % a cotei de piață a acestora între 2007 și 2008, care a coincis cu o reducere cu 21 % a cotei de piață a industriei din Uniune în aceeași perioadă.
(101)
Deși prețurile medii de import s-au majorat cu 16 % în perioada examinată, prețurile de import le-au subcotat, în medie, cu 21,9 % pe cele practicate de către producătorul cooperant din Uniune în cursul PA, exercitând astfel o presiune asupra prețurilor practicate de industria din Uniune și împiedicând producătorul cooperant din Uniune să majoreze prețurile la niveluri mai profitabile.
(102)
Trebuie reamintit faptul că industria din Uniune a cunoscut o reducere semnificativă a volumului vânzărilor (- 14 %). Totuși, această reducere a vânzărilor a fost mult mai pronunțată decât reducerea cererii și a determinat pierderea a 9 % din cota de piață. În același timp, cota de piață a țărilor în cauză a crescut cu 10 %. Acest lucru arată că, în mare parte, cota de piață a industriei din Uniune a fost preluată de importurile care fac obiectul unui dumping din țările vizate.
(103)
Prin urmare, se consideră că presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii prin importurile la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate nu a permis Uniunii să își adapteze prețurile sale de vânzare la costurile crescute ale materiilor prime și energiei. Aceasta a condus la pierderea cotei de piață și la o continuă situație nesatisfăcătoare privind profitabilitatea pentru industria din Uniune.
(104)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că creșterea importurilor la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping din țările în cauză a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune.
8.3. Efectul altor factori
(105)
Ceilalți factori care au fost analizați în contextul cauzalității sunt evoluția cererii de pe piața Uniunii, prețurile materiilor prime, rezultatele la export ale industriei din Uniune, importurile de produs în cauză din alte țări și utilizarea captivă a acidului oxalic de către industrie, precum și criza economică.
8.3.1. Evoluția cererii pe piața Uniunii
(106)
Astfel cum se arată în tabelul 1 de mai sus, consumul de acid oxalic în Uniune a înregistrat mai întâi o creștere cu 24 % în 2008, apoi s-a diminuat cu 39 % în anul următor, pentru ca, în cursul perioadei de anchetă, să crească din nou. În ansamblu, consumul de pe piața UE a scăzut cu 5 % în perioada examinată. În aceeași perioadă, industria din Uniune a pierdut din cota de piață.
(107)
Deși ancheta a arătat că importurile din țările în cauză au fost, de asemenea, afectate de reducerea cererii pe piața Uniunii în 2009, este de remarcat faptul că, în perioada examinată, exportatorii din țările vizate au reușit să își sporească volumul de vânzări și cota de piață prin intermediul presiunii exercitate asupra prețurilor de pe piață de către importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(108)
Ținând seama de cele de mai sus, se consideră în mod provizoriu că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune se poate explica în principal prin creșterea importurilor care au făcut obiectul unui dumping din țările vizate și subcotarea practicată de exportatorii din țările în cauză, și nu prin scăderea consumului. Chiar dacă diminuarea cererii a contribuit la prejudiciu, aceasta nu ar putea anula legătura de cauzalitate dintre prejudiciul material suferit și creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping.
8.3.2. Prețurile principalelor materii prime
(109)
Astfel cum se arată în tabelul 8 de mai sus, costul mediu de producție a rămas relativ stabil, în pofida unei creșteri puternice a prețului la materia primă de bază (zahărul). Ancheta a arătat că, în ceea ce privește producătorul cooperant din Uniune, costul de producție al acestuia nu a avut aceeași evoluție ca a prețurilor uneia dintre principalele materii prime necesare producției de acid oxalic. Creșterea accentuată, cu 50 %, a prețurilor medii ale zahărului în perioada examinată a fost atenuată de investițiile efectuate de către producătorul cooperant din Uniune în scopul îmbunătățirii proceselor sale de producție. Prin urmare, în ansamblu, efectul net a fost o reducere cu 12 % a costului de producție. Cu toate acestea, astfel cum se prezintă în tabelul 7 de mai sus, prețul de vânzare unitar a crescut cu 31 % în perioada examinată. S-a constatat că exportatorii din țările în cauză au fost supuși acelorași condiții economice în ceea ce privește evoluția prețurilor materiilor prime, întrucât prețurile la import au urmat aceeași evoluție ca prețurile de vânzare unitare practicate de către producătorul cooperant din Uniune, deși la niveluri mai reduse.
(110)
În absența unui dumping prejudiciabil, era de așteptat ca prețurile să fie adaptate în mod periodic, astfel încât să reflecte evoluția diferitelor componente ale costului de producție. Acest lucru însă nu s-a întâmplat. Producătorul cooperant din Uniune, intens capitalizat, nu a putut realiza marjele de profit solide necesare, iar fluxul său de numerar a scăzut, de asemenea.
(111)
În consecință, se consideră în mod provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză, care au subcotat prețurile producătorului cooperant din Uniune, au depreciat prețurile pe piața Uniunii și au împiedicat producătorul cooperant din Uniune să își majoreze prețurile de vânzare astfel încât să își acopere costurile sau să atingă un nivel rezonabil de profitabilitate.
(112)
Având în vedere faptul că prețurile materiilor prime au afectat și exportatorii din țările vizate, s-a concluzionat în mod provizoriu că majorarea prețurilor la materii prime nu ar fi putut avea un impact asupra prejudiciului material suferit de industria din Uniune în perioada examinată.
8.3.3. Rezultatele la export ale industriei din Uniune
Tabelul 13
Volumul exporturilor și prețurile unitare
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Exporturi în tone
100
80
140
152
Preț mediu la export
100
104
103
91
Sursa: răspunsul la chestionar.
(113)
S-au analizat, de asemenea, rezultatele la export ca fiind unul dintre factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, să aducă un prejudiciu industriei din Uniune, pentru a se asigura faptul că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
(114)
Analiza a arătat că vânzările la export către părți neafiliate, realizate de către producătorul cooperant din Uniune, au reprezentat o parte importantă din vânzările acestora (aproximativ 30 %). În perioada examinată, volumele exporturilor efectuate de către producătorul cooperant din Uniune au crescut cu 52 %, în timp ce prețul unitar pentru vânzările la export s-a redus considerabil, spre deosebire de prețul de vânzare practicat de acest producător în cadrul Uniunii, care a crescut semnificativ. Ancheta a arătat că exporturile au jucat un rol important în menținerea nivelului ridicat de utilizare a capacității, astfel încât să se acopere costurile fixe și costurile investiților în echipamente tehnice. Chiar dacă vânzările la export au fost efectuate la prețuri inferioare celor de pe piața Uniunii, aceste prețuri scăzute au fost rezultatul concurenței cu prețul scăzut al acidului oxalic de pe piețele de export, practicat de către exportatorii din țările vizate. Ancheta a arătat că aceste exporturi au permis producătorului cooperant din Uniune să atenueze prejudiciul suferit pe piața Uniunii Europene și, prin urmare, nu sunt de natură să anuleze legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping din țările vizate și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
8.3.4. Importurile din alte țări terțe
(115)
În absența oricăror importuri din alte țări decât cele în cauză, acest element nu a avut niciun impact asupra pieței Uniunii Europene.
8.3.5. Utilizarea captivă
(116)
Astfel cum s-a menționat la considerentele 52-55 de mai sus, utilizarea captivă este limitată la transferurile captive care au loc în fabrica unuia dintre producătorii din Uniune, unde acidul oxalic este transformat în oxalați în cadrul societății. Profiturile realizate prin vânzarea de oxalați sunt considerabile și practic acestea au permis producătorului să își continue activitatea, în pofida pierderilor legate de acidul oxalic. Prin urmare, acest element nu contribuie la prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
8.3.6. Criza economică
(117)
În 2009, consumul de acid oxalic la nivelul Uniunii s-a redus la jumătate comparativ cu anul 2008, din cauza crizei economice, ceea ce pentru industria din Uniunea a însemnat o pierdere în ceea ce privește volumul vânzărilor (- 40 %) și valoarea acestora (- 45 %). Cu toate acestea, prin reducerea cu aproximativ 5 % a prețurilor în această perioadă, industria a putut să își extindă cota de piață (cu 11 %) și să minimizeze efectele negative ale crizei. Astfel, în 2009, industria a înregistrat rezultate apropiate de pragul de profitabilitate.
(118)
Deși este posibil ca rezultatele slabe ale industriei din Uniune să fi fost accentuate de criza economică din perioada 2008-2009, în ansamblu, nu se poate considera că aceasta a avut un impact de natură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune.
8.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(119)
Analiza de mai sus demonstrează că, în perioada examinată, țările vizate au înregistrat o creștere a volumului de vânzări și a cotei de piață. În plus, s-a constatat că aceste importuri au fost efectuate la prețuri de dumping care, în cursul perioadei de anchetă, au fost semnificativ mai mici, cu aproape 22 %, decât prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii, pentru produsul în cauză.
(120)
Această creștere a volumului și a cotei de piață pentru importurile la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping originar din țările vizate s-a realizat în pofida reducerii globale a cererii pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate. Cota de piață în creștere a importurilor a coincis cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune, înregistrată în aceeași perioadă. De asemenea, s-a observat o evoluție negativă a principalilor indicatori ai situației economice și financiare a industriei din Uniune, astfel cum au fost prezentați anterior.
(121)
Reducerea consumului pe piața Uniunii, în 2009, a avut un impact negativ asupra rezultatelor industriei din Uniune. Totuși, în ansamblu, nu se poate considera că reducerea consumului și ceilalți factori au avut un impact de natură să anuleze legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudicierea situației industriei din Uniune.
(122)
Pe baza analizei de mai sus care în mod corespunzător a separat și realizat o distincție între efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune și efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile care au făcut obiectul unui dumping originare din țările în cauză au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
9. INTERESUL UNIUNII
9.1. Observație preliminară
(123)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziei provizorii privind dumpingul prejudiciabil, au existat motive imperioase care să conducă la constatarea că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsurile antidumping provizorii în acest caz particular. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și utilizatorilor produsului în cauză.
9.2. Interesul industriei din Uniune
(124)
Industria din Uniune este reprezentată de doi producători, ale căror fabrici sunt amplasate în diferite state membre ale Uniunii Europene, în cadrul cărora sunt angajate direct între 30 și 50 de persoane pentru producția și vânzarea produsului similar.
(125)
Unul dintre cei doi producători din Uniune nu a avut obiecții cu privire la deschiderea anchetei, însă nu a furnizat nicio altă informație și nu a cooperat pe durata anchetei.
(126)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu material din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză. Trebuie reamintit faptul că cei mai mulți indicatori relevanți ai prejudiciului au arătat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii de prejudiciu legați de performanțele financiare ale industriei din Uniune, precum profitabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investiției, au fost grav afectați. În absența măsurilor, se consideră că redresarea din sectorul acidului oxalic nu va fi suficientă pentru a permite ameliorarea situației industriei din Uniune și că aceasta ar putea continua să se deterioreze..
(127)
Se preconizează că instituirea de măsuri va conduce la restabilirea condițiilor comerciale autentice și echitabile pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile acidului oxalic pentru a reflecta costul producției. Este de așteptat ca instituirea măsurilor să permită industriei din Uniune să își recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact ulterior pozitiv asupra situației economice și asupra profitabilității sale.
(128)
Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea de măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de acid oxalic originar din RPC și India ar fi în interesul industriei din Uniune.
9.3. Interesul importatorilor
(129)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea a opt importatori neafiliați. Trei dintre aceștia au importat produsul în cauză doar în cantități nesemnificative și au putut transfera majorarea de preț clienților lor. Unii dintre ei au arătat că, în cazul instituirii unei taxe antidumping, vor lua în calcul posibilitatea eliminării produsului din gama lor de produse ofertate.
(130)
Potrivit afirmațiilor celui de-al patrulea importator, clienții acestuia ar putea utiliza regimul de perfecționare activă pentru toate produsele lor finite în al căror proces de producție se folosește acid oxalic și ulterior reexportate în afara Uniunii Europene. Ținând seama de acest lucru, impactul instituirii măsurilor antidumping asupra acestui importator ar fi nesemnificativ.
(131)
Pe baza celor de mai sus, se conclude în mod provizoriu că instituirea măsurilor nu va avea, în ansamblu, un impact semnificativ asupra importatorilor. În general, marjele de profit pe care importatorii le realizează în comerțul cu acid oxalic sunt considerabil ridicate, iar aceștia se așteaptă să poată transfera majorările de preț clienților lor.
9.4. Interesul utilizatorilor
(132)
Utilizatorii cooperanți au reprezentat 22 % din consumul de acid oxalic din Uniune în perioada de anchetă. Ancheta a arătat că distincția care se face între utilizările acidului oxalic nerafinat și ale acidului oxalic rafinat este relevantă pentru testul de determinare a interesului Uniunii Europene în ceea ce privește utilizatorii. Industria cooperantă din Uniune produce acid oxalic nerafinat, iar celălalt producător necooperant din UE produce acid oxalic rafinat care se folosește, în principal, în sectoarele farmaceutic, alimentar și al extracției metalelor sub formă de pulberi fine.
(133)
Utilizatorii de acid oxalic nerafinat au afirmat că instituirea măsurilor ar conduce la o majorare a prețului de către industria cooperantă din Uniune, care este singurul furnizor din UE. Pe de altă parte, utilizatorii au menționat, de asemenea, că o dependență completă de importurile străine nu este de dorit.
(134)
Pentru utilizatorii care fabrică produse de curățare și albire, acidul oxalic reprezintă doar o mică parte din inputuri și aceștia ar putea, probabil, să transfere clienților majorarea de preț rezultată în urma aplicării taxei antidumping sau să modifice formulele produselor, acolo unde acest lucru este posibil, pentru a folosi produse de substituție în locul acidului oxalic.
(135)
Pentru utilizatorii care fabrică produse de lustruit, acidul oxalic reprezintă o parte importantă din costul inputurilor și nu poate fi substituit. Este puțin probabil ca utilizatorii să poată să transfere în întregime clienților majorările de preț, din cauza concurenței producătorilor din exteriorul UE. Cu toate acestea, ei exportă 95 % din produse în afara UE și ar putea recupera taxele în cadrul sistemului de perfecționare activă.
(136)
Pentru utilizatorii care folosesc acidul oxalic în alte aplicații, cum ar fi reciclarea metalelor din deșeuri, acidul oxalic reprezintă o parte importantă din totalul costurilor de producție ale produsului finit pentru care este folosit acidul. Piața produsului finit este foarte volatilă. Acidul oxalic nu se poate înlocui în procesul de producție. În prezent, principalul agent de reciclare a deșeurilor din UE cumpără întregul său necesar de acid oxalic de la producători din Uniune. Odată cu instituirea taxelor antidumping, industria se va afla în situația de a putea alege în ce măsură va majora prețurile, dacă este cazul, pentru a beneficia de pe urma instituirii taxelor. Prin urmare, impactul instituirii măsurilor asupra acestui utilizator este neclar. Totuși, având în vedere faptul că utilizatorul respectiv realizează în prezent profituri scăzute din vânzarea produsului finit, orice majorare a prețului va avea un impact negativ dacă societatea nu va fi în măsură să o transfere asupra clienților.
(137)
Acidul oxalic „rafinat” este folosit, între altele, pentru producerea pulberilor anumitor metale. Acidul oxalic reprezintă o parte importantă din totalul costurilor de producție. În acest proces, acidul oxalic nu poate fi înlocuit. Profiturile din acest sector pot fi totuși considerabile. Date fiind faptul că în acest sector se încheie, de regulă, contracte cu durată de un an, transferul creșterii prețurilor asupra clienților nu va fi ușor, pe termen scurt. Totuși, având în vedere că cel mai scăzut nivel propus al taxelor este de 14,6 % și că în prezent se realizează profituri mari, orice majorare de preț ar putea fi absorbită pe termen scurt.
(138)
Un utilizator a afirmat că producția de acid oxalic rafinat nu este suficientă pentru a satisface cererea. În acest sens, s-a constatat că diferența între producția tipului de acid rafinat și consumul din Uniune a fost de aproximativ 1 000-2 000 tone/an. Având în vedere că cea mai mare parte a produselor finite la fabricarea cărora se folosește acidul oxalic rafinat este exportată, utilizatorii ar putea, în orice caz, să opereze în regim de perfecționare activă dacă doresc.
9.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(139)
Pe baza considerentelor de mai sus și a informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de acid oxalic originar din RPC și India.
10. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
10.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(140)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru prevenirea agravării prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
(141)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(142)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul unui dumping este de 8 % din cifra de afaceri și că această marjă de profit ar putea fi privită ca un minimum adecvat pe care industria din Uniune s-ar fi putut aștepta să îl obțină în absența unui dumping prejudiciabil.
(143)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând la costul de producție marja de profit de 8 % menționată anterior.
(144)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC și India, ajustat în mod corespunzător la costurile de import și la taxele vamale, cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de producătorii din Uniune pe piața Uniunii în perioada de anchetă. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import a tipurilor comparate.
10.2. Măsurile provizorii
(145)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC și India, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(146)
Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cursul anchetei pentru societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, așadar, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză și India fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților specificate, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(147)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei modificări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3), împreună cu toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, vânzările interne și externe asociate, de exemplu, cu respectiva modificare a denumirii sau cu respectiva modificare a entităților de producție și de vânzare. Dacă este necesar, regulamentul va fi modificat în consecință, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(148)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în perioada de anchetă.
(149)
Marjele de dumping și de prejudiciu stabilite sunt următoarele:
Țara
Societate
Marja de dumping
(%)
Marja de prejudiciu
(%)
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Toate celelalte societăți
43,6
50,7
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd și Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Toate celelalte societăți
52,2
66,3
11. DISPOZIȚII FINALE
(150)
Orice producător exportator de acid oxalic din RPC care nu s-a făcut cunoscut încă deoarece a considerat că nu îndeplinește nici criteriile pentru a beneficia de TEP și nici pe cele pentru a obține TI, dar care consideră că ar trebui stabilit un nivel separat al taxei este invitat să se facă cunoscut Comisiei Europene în termen de zece zile, de la data următoare datei publicării prezentului regulament în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4).
(151)
În interesul bunei administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere.
(152)
Constatările privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror constatări definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de acid oxalic sub formă de dihidrat (număr CUS 0028635-1 și număr CAS 6153-56-6) sau sub formă anhidră (număr CUS 0021238-4 și număr CAS 144-62-7) și în soluție apoasă sau nu, încadrat în prezent la codul NC ex 2917 11 00 (cod TARIC 2917110091) și originar din Republica Populară Chineză și India.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:
Țara
Societatea
Taxa provizorie
(%)
Codul adițional TARIC
India
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Toate celelalte societăți
43,6
B999
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Toate celelalte societăți
52,2
B999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații cu privire la aplicarea prezentului regulament, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pentru o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 19 octombrie 2011.