PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 82/2011
ze dne 31. ledna 2011,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky a ukončuje částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední
(2)
Po zveřejnění oznámení o blížícím se konci platnosti (3) antidumpingových opatření na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR obdržela Komise žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Přezkum před pozbytím platnosti podala Evropská federace odvětví překližky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby překližky z okoumé v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
(4)
Kromě toho se na základě soudního řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž u několika francouzských výrobců překližky z okoumé mělo za to, že není možné vyloučit, že uvedené jednání mohlo při původním šetření ovlivnit posouzení újmy. Z toho důvodu se tedy považovalo za vhodné současně zahájit z moci úřední prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení s cílem znovu přezkoumat stav újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období původního šetření.
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního částečného přezkumu omezeného na přezkoumání újmy podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (4).
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(7)
Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené tímto šetřením
(8)
Komise o zahájení těchto přezkumů oficiálně informovala známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, uživatele a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(9)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorků
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Přihlásil se a v dané lhůtě poskytl požadované informace pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný. Jedinému spolupracujícímu čínskému vyvážejícímu výrobci byl zaslán dotazník, tento výrobce však následně přestal spolupracovat a neposkytl úplnou odpověď na dotazník. Proto, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění vycházela z dostupných údajů.
(12)
Deset výrobců v Unii poskytlo požadované informace v dané lhůtě a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje přibližně 40 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření a přibližně 35 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat, přičemž se zohlednilo geografické rozložení výrobců v Unii.
(13)
Komise zaslala pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku dotazníky. Dvě ze společností zařazených do vzorku přestaly spolupracovat po fázi výběru vzorku. Vzhledem ke skutečnosti, že tři společnosti, které zaslaly vyplněné dotazníky, stále představovaly 30 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení v období přezkumného šetření, byl vzorek stále považován za reprezentativní.
(14)
Za účelem získání informací týkajících se hospodářských ukazatelů většího počtu výrobců z Unie Komise také zaslala zkrácené dotazníky pěti výrobcům, kteří nebyli zařazeni do vzorku, dvěma výrobcům, kteří přestali spolupracovat, a dvěma dalším známým výrobcům. Vyplněné zkrácené dotazníky zaslalo sedm výrobců.
5. Ověření obdržených informací
(15)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení přetrvání nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
5.1
Výrobci v Unii
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
5.2
Výrobci ve srovnatelné zemi
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turecko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (dříve ex 4412 13 10). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří.
(17)
Existují dva hlavní typy překližky z okoumé: překližka vyrobená výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližka s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo. Oba hlavní typy překližky z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzické vlastnosti, a v podstatě se používají pro stejný účel.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak ukázalo původní šetření a jak potvrdilo toto šetření, bylo zjištěno, že překližky z okoumé vyráběné v ČLR a prodávané na domácím trhu a výrobek vyráběný výrobním odvětví Unie a prodávaný v Unii mají v podstatě stejné fyzické i technické vlastnosti a stejné způsoby využití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda je pravděpodobné, že po případném vypršení platnosti opatření proti ČLR dumping přetrvá nebo se obnoví.
(20)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, v souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k absenci jakékoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců, musela při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu Komise vycházet z informací, které měla k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu, jelikož nebyly k dispozici žádné podrobné informace o typech výrobků vyvážených do Unie z ČLR, se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen muselo omezit na dva hlavní typy překližky z okoumé uvedené v 17. bodě odůvodnění.
(21)
V důsledku toho se analýza zakládala především na obchodních statistikách Eurostatu. Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce předkládal do června 2009 pravidelné zprávy o monitorování požadované na základě 61. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1942/2004. Při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu proto mohly být do určité míry použity informace z těchto zpráv.
1. Běžná hodnota
1.1 Srovnatelná země
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace, určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(23)
V oznámení o zahájení bylo plánováno použít pro účely zjištění běžné hodnoty v případě ČLR u stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti Turecko, které již bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Turecka nevyjádřila. Na základě informací dostupných v době výběru byl tedy vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Turecko.
1.2 Stanovení běžné hodnoty
(24)
Jeden turecký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízen byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce, jak je uvedeno níže.
(25)
Běžná hodnota byla stanovena pro dva hlavní typy výrobků popsaných v 17. bodě odůvodnění. V případě jednoho z hlavních typů výrobku vycházela běžná hodnota z cen zaplacených nebo splatných při prodeji na domácím trhu Turecka, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. V případě druhého z hlavních typů výrobku, který vyráběl turecký výrobce, ale neprodával se na domácím trhu, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použita početně zjištěná běžná hodnota.
(26)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k průměrným výrobním nákladům během období přezkumného šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(27)
Jak již bylo uvedeno výše, vzhledem k neexistenci jakákoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě dostupných obchodních statistik Eurostatu. Jelikož Eurostat nedisponuje informacemi podle jednotlivých vyráběných typů překližky z okoumé, byly tyto údaje za účelem posouzení vývozní ceny obou hlavních typů překližky z okoumé upraveny na základě cenového rozdílu v procentech mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného v případě tureckého spolupracujícího výrobce.Takto získaný cenový rozdíl se poté použil u vážených průměrných cen podle Eurostatu.
(28)
Pokud se jedná o objemy, byl čínský objem vývozu obou hlavních typů překližky z okoumé vypočten na základě poměru mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného ze zpráv o monitorování uvedených ve 21. bodě odůvodnění pro období překrývající se s obdobím přezkumného šetření, přičemž se vycházelo z celkového objemu podle Eurostatu.
3. Srovnání
(29)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla výše těchto úprav stanovena na základě dostupných údajů.
4. Dumpingové rozpětí
(30)
Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činilo 34,2 %.
5. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
5.1 Předběžné poznámky
(31)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany všech čínských vyvážejících výrobců vycházejí níže uvedené závěry týkající se objemu dovozu a volné kapacity v souladu se článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, konkrétně ze statistiky obchodu a z písemných podáních zúčastněných stran.
5.2 Objem dovozu
(32)
Podle obchodních statistik Eurostatu se skutečný dovoz překližky z okoumé z ČLR od období původního šetření významně snížil, čínští výrobci se však dokázali udržet na trhu Unie s podílem, který během období přezkumného šetření činil 4,7 %.
5.3 Výrobní kapacita, volná kapacita
(33)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců překližky z okoumé se zkoumala situace čínského výrobního odvětví překližky jako celku (výroba překližky ze všech druhů dřeva). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 988/2004 (5), kterým bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření, výrobci překližky mohou vyrábět a vyrábějí překližku z různých druhů dřeva pomocí stejného vybavení. Žadatel předložil výpočet objemu překližky z okoumé vyráběné v ČLR založený na počtu kmenů okoumé dostupných na čínském trhu, který byl odhadován na 900 000 m3 v období přezkumného šetření. Žadatel také odhadoval, že přibližně 85 % nebo 765 000 m3 se použije na výrobu překližky. Skutečnou výrobu překližky z okoumé lze odhadnout jen stěží, protože sortiment výrobků, který má významný vliv na možný objem výroby je kvůli absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců neznámý. Odhad výrobní kapacity založený na množství kmenů okoumé však jasně ukazuje, že při libovolném sortimentu výrobků je kapacita v ČLR výrazně vyšší než objem spotřebovávaný na trhu Unie (291 000 m3 v období přezkumného šetření, viz 41. bod odůvodnění).
(34)
Dále bylo, jak během současného přezkumu, tak v původním šetření zjištěno, že překližku z různých druhů dřeva vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení. Dá se proto předpokládat, že při neexistenci opatření by čínští výrobci, kteří se v současné době zaměřují na výrobu jiných, méně lukrativních, typů překližky, postupně přeorientovali svou výrobu a stále více vyráběli překližku z okoumé. Podle čínské statistiky vývozu představoval čínský vývoz překližky v období přezkumného šetření více než 5 milionů m3 neboli přibližně sedmnáctinásobek objemu překližky z okoumé na trhu Unie. V důsledku toho je na výrazné zvýšení objemu překližky z okoumé určené na vývoz potřebná jen malá změna v sortimentu výrobků.
5.4 Objem a cena dovozu z ČLR do Unie a na trhy jiných třetích zemí
(35)
V roce 2009 a na základě čínských údajů o vývozu byl na trh Unie určen pouze malý podíl (cca 5 %) čínského vývozu překližky z tropického dřeva. Ve srovnání s cenami na jiných trzích se tyto prodeje uskutečnily za relativně vysoké prodejní ceny. Je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření by do Unie směřoval větší podíl čínského vývozu překližky z okoumé.
5.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(36)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se dosud prodává na trhu Unie za dumpingové ceny v nezanedbatelném množství. Dostupné informace kromě toho naznačují, že objem výroby v ČLR je velmi vysoký a že podíl vývozu z ČLR do Unie je v současné době díky zavedeným opatřením omezen. V tomto ohledu se dá předpokládat, že v případě zrušení opatření se současný vývoz překližky z okoumé do ostatních zemí za nízké ceny opět přesune na trh Unie. Kromě toho se předpokládá, že v případě skončení platnosti opatření čínští výrobci překližky zvýší výrobu překližky z okoumé, protože trh Unie s překližkou z okoumé je relativně lukrativní.
(37)
S ohledem na tato zjištění byl proto učiněn závěr, že v případě skončení platnosti současných antidumpingových opatření je pokračování dumpingu pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(38)
V rámci Unie je známo 16 výrobců obdobného výrobku na Kypru, ve Francii, v Řecku, Itálii, Portugalsku a Španělsku. Celková produkce Unie se odhaduje na 235 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Během období posuzovaného v původním šetření trh Unie tvořilo 15 členských států. Vzhledem k tomu, že výroba překližky z okoumé je v nových dvanácti členských státech EU vcelku zanedbatelná, bude srovnání mezi původním a současným šetřením smysluplné.
(39)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl podrobně prošetřen vzorek tří výrobců, kteří představují přibližně 30 % prodeje všech výrobců v Unii nezávislým zákazníkům v unii a přibližně 26 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek sestával z těchto společností:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(40)
Spotřeba překližky z okoumé byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Unie a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu.
(41)
Spotřeba Unie mezi obdobím šetření původního šetření a obdobím přezkumného šetření současného přezkumu celkově klesla o 35 %. Během posuzovaného období současného přezkumu se spotřeba Unie snížila o 22 %. Toto lze obecně vysvětlit tím, že překližka z okoumé byla do určité míry nahrazena jinými druhy tropického dřeva, jako například red canarium, bankirai nebo meranti. V roce 2008 a v období přezkumného šetření přispěly ke klesající poptávce po překližce z okoumé v Unii i hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(42)
Skutečný dovoz dotčeného výrobku do Unie poklesl z 83 606 m3 v původním období šetření na 23 531 m3 v roce 2006. Potom se tento dovoz mezi lety 2006 a 2008 zvýšil o více než 20 % a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření prudce klesl na 54 %, tedy na úroveň z roku 2006.
Dovoz (m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Zdroj: Eurostat
(43)
Příslušný podíl na trhu se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 3,4 procentního bodu. Od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 1,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření dále klesl o 4,1 procentního bodu. Podíl čínského dovozu do Unie na trhu klesl během posuzovaného období celkově o 2 procentní body.
Podíl na trhu
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
(44)
Průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku z ČLR se od roku 2006 do období přezkumného šetření zvýšily o 32 %. Konkrétně se tyto ceny od roku 2006 do roku 2007 zvýšily o 22 %, od roku 2007 do roku 2008 pak o 3 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 7 procentních bodů.
Dovoz (EUR/m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Zdroj: Eurostat
3. Cenové podbízení
(45)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle typu výrobku, účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku výrobního odvětví Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, s odpovídajícím váženým průměrem cen dotčených dovozů. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(46)
Na tomto základě bylo stanoveno, že ze strany čínského dovozu docházelo v období přezkumného šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 10 %.
(47)
Při původním šetření byla provedena úprava o rozdíl v jakosti mezi dotčeným výrobkem dováženým z ČLR a obdobným výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Unie. S cílem vzít tuto skutečnost v úvahu byla v rámci současného šetření upravena kodifikace typů výrobků v dotaznících. Jelikož tento rozdíl v jakosti byl při současném šetření zohledněn a jelikož čínští vyvážející výrobci nepředložili žádné údaje týkající se dalších možných rozdílů v jakosti, úprava provedená v rámci původního šetření se proto v současném šetření neuplatnila. Během období šetření původního šetření se dotčené výrobky pocházející z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly cenové podbízení s rozpětím od 11 % do 52 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Ukazatele týkající se objemu výroby, výrobní kapacity, využití kapacity zaměstnanosti, objemu prodeje, prodejních cen, produktivity a podílu na trhu byly analyzovány na základě údajů shromážděných za celé výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich přezkoumání vycházelo z údajů předložených výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a ověřených v prostorách každé společnosti.
a) Výroba
(49)
Objem výroby výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 31 %, od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 2 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření klesl o dalších 13 procentních bodů. Přes 16 % nárůst objemu výroby mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zůstává objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v rámci původního šetření, tj. je nižší než 283 265 m3 vyrobených v roce 2002 a 267 591 m3 vyrobených v původním období šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšila o 33 % a od roku 2007 do roku 2008 pak o dalších 12 procentních bodů. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstala výrobní kapacita na stejné úrovni. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšila o 45 %. Využití kapacity dosahovalo 51 % v roce 2006 a v období přezkumného šetření se dále snížilo na 41 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Využití kapacity
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
c) Zaměstnanost
(51)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie vykazuje mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření nárůst o 11 %. Konkrétně se počet zaměstnaných osob zvýšil od roku 2006 do roku 2007 o 21 % a v roce 2008 se udržel přibližně na této úrovni. Od roku 2008 do období přezkumného šetření počet zaměstnanců klesl o 9 procentních bodů. V důsledku zániku společností a restrukturalizace už úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období nikdy nedosáhla úrovní zjištěných v původním šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
d) Objem prodeje
(52)
Během posuzovaného období se objem prodeje od výrobců v Unii nezávislým odběratelům snížil o 16 %. Od roku 2006 do roku 2007 byl prodej stabilní, potom se v roce 2008 a v období přezkumného šetření snížil. Objem prodeje během posuzovaného období se řádově pohyboval na stejné výši jako v posuzovaném období původního šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje v Unii (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
e) prodejní ceny
(53)
Od roku 2006 do roku 2007 se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro nezávislé odběratele na trhu Unie zvýšily o 13 % a od roku 2007 do roku 2008 se pak zvýšily o dalších 5 procentních bodů. V období přezkumného šetření se tyto ceny vrátily zpět na úroveň z roku 2007. Během posuzovaného období se prodejní ceny v unii celkově zvýšily o 13 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
f) Produktivita
(54)
Produktivita pracovní síly výrobců v Unii, měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 4 %. Tento nárůst odráží skutečnost, že výroba vzrostla rychlejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené efektivnosti výrobců v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Produktivita (m3 na zaměstnance)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
g) Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl během posuzovaného období téměř o 6 procentních bodů. Konkrétně se od roku 2006 do roku 2007 snížil o 3 procentní body a od roku 2007 do roku 2008 zůstal poměrně stabilní. Od roku 2008 do období přezkumného šetření se zvýšil o 8,6 procentních bodů na 80,2 %. Ve zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období se promítá pokles prodejů Unie oproti výraznějšímu poklesu spotřeby v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobců z Unie na trhu.
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(56)
Během období přezkumného šetření navzdory platným opatřením nadále docházelo k podstatnému dumpingu, ačkoli na nižších úrovních, než byly úrovně zjištěné při původním šetření. S ohledem na objem a cenu dumpingového dovozu nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí, které je značné, považovat za zanedbatelný. Ačkoli bylo zaznamenáno určité zotavení z účinků dřívějšího dumpingu, výrobní odvětví Unie je i nadále zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o celkovou situaci výrobního odvětví Unie, bylo zjištěno, že od původního šetření několik výrobců ukončilo činnost. Podle dostupných informací největší výrobce v Unii z období původního šetření vyhlásil v roce 2008 úpadek s tím, že nejprve omezil a posléze úplně zastavil výrobu. Dva další výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v rámci původního šetření, ukončili svoji činnost v roce 2005 a v roce 2006. Další francouzský výrobce rovněž ukončil činnost na začátku roku 2009. Kromě toho, jeden řecký výrobce významně omezil výrobu. Tento vývoj ukazuje, byť je možné, že přispěl ke zvýšení podílu na trhu u zbývajících výrobců v Unii, že výrobní odvětví Unie je jako celek stále nestabilní a zranitelné.
a) Zásoby
(58)
Konečná úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostla téměř pětinásobně. Ve srovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření, kdy se překližka z okoumé vyráběla pouze na objednávku, zůstávají v nově posuzovaném období zjevně ve skladu větší objemy zásob. Jedná se zejména o rok 2008 a období přezkumného šetření v důsledku poklesu objemů prodeje.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Mzdy
(59)
Roční mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 26 %. Konkrétně vzrostly o 29 % od roku 2006 do roku 2007. Dále se od roku 2007 do roku 2008 snížily o 3 procentní body. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstaly na stabilní úrovni.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Roční mzdové náklady (v EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Ziskovost a návratnost investic
(60)
Úroveň ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku činila 4,3 % v roce 2006 a v roce 2007 a v roce 2008 se zvýšila se na 9,8 %, resp. na 8,3 %, předtím než klesla na 5,9 % v období přezkumného šetření. Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, se snížila o 51 % během posuzovaného období neboli z 12,5 % v roce 2006 na 6,2 % v období přezkumného šetření.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost Unie (v % čistého prodeje)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(61)
Čistý peněžní tok u výrobců v Unii zařazených do vzorku z provozní činnosti se během posuzovaného období zvýšil o 32 %. Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Investice
(62)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se zvýšily od roku 2006 do roku 2007 o 10 %, od roku 2007 do roku 2008 o 100 procentních bodů a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 16 procentuálních bodů. Celkově se investice v posuzovaném období zvýšily o 126 %.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(63)
Z analýzy makroekonomických a mikroekonomických údajů vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie je poměrně stabilní. Zejména úroveň ziskovosti u výrobců v Unii zahrnutých do vzorku se dostala z úrovně -8,9 % zjištěné u výrobců zahrnutých do vzorku při původním šetření a průměrná úroveň ziskovosti se během posuzovaného období pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Výrobní odvětví Unie také dokázalo díky platným opatřením zvýšit svůj podíl na zmenšujícím se trhu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(64)
Ačkoliv se zdá, že se výrobní odvětví Unie stabilizovalo a zotavilo z účinků dumpingového dovozu z ČLR, nedosáhlo úrovně výroby, prodeje a zaměstnanosti z období před původním šetřením. Řada výrobců v Unii ukončila činnost, což také naznačuje, že výrobní odvětví je stále do jisté míry nestabilní.
(65)
Řada prvků ukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření přestala platit. Zaprvé, vzhledem k současné úrovni cenového podbízení zjištěné v případe dovozu z ČLR a za předpokladu, že by se současná nízká úroveň dovozních cen zachovala nebo by se dokonce ještě snížila za účelem získání ztraceného podílu na trhu, by výrobní odvětví Unie nebylo schopno zachovat současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo zotavování výrobního odvětví Unie, k němuž v současnosti dochází, a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(66)
Zadruhé, vzhledem ke značné výrobní kapacitě vyvážejících výrobců v ČLR je pravděpodobné, že by se zvýšil objem (dumpingového) dovozu za nízké ceny. Toto by v důsledku znamenalo, že by výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, a vzhledem k nízké úrovni využití kapacity již v období přezkumného šetření by to mohlo vést k dalšímu omezení výroby nebo dokonce k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii.
(67)
Na základě výše uvedeného byl přijat závěr, že v případě pozbytí platnosti opatření existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
(68)
Okoumé je tropické dřevo, které roste především v Gabonu a v menší míře v Rovníkové Guineji a v Kamerunu. Žádající sdružení poskytlo důkazy o tom, že gabonská vláda zakázala vývoz kmenů okoumé nezbavených kůry z Gabonu počínaje 1. lednem 2010, aby bylo zpracování kmenů na dýhy zachováno v této zemi. Bylo proto přezkoumáno, zda by tento zákaz, přesto, že k němu došlo až po období přezkumného šetření, mohl mít významný vliv na současnou analýzu.
(69)
Informace získané v rámci šetření naznačují, že asijské společnosti dovážející/vyvážející více než 60 % gabonských kmenů mají silnou pozici ve vyjednávání se Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), která je hlavním vývozcem dřeva z okoumé, a s gabonskou vládou a zdá se, že uvedené rozhodnutí na ně má menší dopad než na evropské společnosti. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců nebylo možné uskutečnit jakákoliv další hodnocení příslušných dopadů.
(70)
Uvedený zákaz vývozu vstoupil v platnost až dne 1. ledna 2010, tj. po skončení období přezkumného šetření, a na kmeny vytěžené před koncem roku 2009, které se mohly stále vyvážet, se uplatňovalo přechodné období do konce května 2010. Za účelem přezkoumání účinku, který měl vstup uvedeného zákazu vývozu v platnost na výrobce v Unii, byli dne 14. září 2010 členové žádajícího sdružení požádání o doplňující informace. Odpověděli čtyři výrobci v Unii. Dva z výrobců zařazených do vzorku mají v Gabonu vlastní závod na odstraňování kůry a proto se nezdá, že by na ně měl uvedený zákaz nějaké dopady. Všichni výrobci zařazení do vzorku však potvrdili informace, že čínské společnosti mají silnou vyjednávací pozici při zajišťování přístupu k surovinám a že účinnost vymáhání zákona je dosud nízká. Výrobci v Unii potvrdili, že po zavedení zákazu vývozu kmenů z Gabonu se dodávky okoumé snížily a ceny se zvýšily a že tato nová situace má nejhorší dopad na výrobce, kteří mají závod na odstraňování kůry z okoumé v Unii.
(71)
V každém případě se uvedený zákaz v zásadě vztahuje na veškerý vývoz, tj. také na vývoz do ČLR. Nová právní situace v Gabonu proto zřejmě nemá žádný vliv na analýzu v rámci stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(72)
Na základě výše uvedené analýzy byl přijat závěr, že by skončení platnosti stávajících opatření s největší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM OMEZENÝ NA ASPEKTY ÚJMY V SOUVISLOSTI S ROZHODNUTÍM FRENCH CONSEIL DE LA CONCURRENCE
(73)
Jak se uvádí ve 4. bodě odůvodnění, několik francouzských výrobců bylo podrobeno soudnímu řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž, kvůli kterému se považovalo za vhodné zahájit z moci úřední prozatímní přezkum s cílem přezkoumat stav újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření.
(74)
Ve výše uvedeném soudním procesu uložila French Conseil de la Concurrence pokutu šesti francouzským výrobcům překližky z důvodů jednání narušujícího hospodářskou soutěž (tj. uplatňování stejných ceníků a společné zvyšování cen) během období od listopadu 1995 do května 2004. Pařížský odvolací soud svým rozsudkem ze dne 29. září 2009 potvrdil rozhodnutí Conseil de la Concurrence, ačkoli výši udělených pokut poněkud snížil.
(75)
V rámci analýzy újmy v původním šetření bylo do vzorku zařazeno pět evropských výrobců: tři francouzští, jeden italský a jeden portugalský. Dvěma ze tří francouzských výrobců zařazených do vzorku byly později uděleny výše uvedené pokuty. Za účelem přezkoumání možného vlivu výše uvedeného jednání narušujícího hospodářskou soutěž na analýzu újmy byly nejdříve porovnány průměrné prodejní ceny každé ze společností zařazených do původního vzorku. Bylo zjištěno, že dva francouzští výrobci, kterým byly později uděleny pokuty, měli skutečně vyšší průměrné jednotkové prodejní ceny než ostatní tři společnosti ve vzorku. Tento cenový rozdíl lze částečně vysvětlit zjištěními původního šetření, tj. odlišným sortimentem výrobků těchto výrobců. Při detailnějším porovnání se však zdá, že jednotkové prodejní ceny těchto dvou francouzských výrobců během období původního šetření byly také vyšší jak u překližky celookoumové (o 7-30 %), tak u překližky s povrchem z okoumé (o 3-19 %).
(76)
Jako další krok byly proto údaje týkající se těchto dvou francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty z výpočtu újmy a pro účely zjištění újmy v původním případu byly zkoumány údaje od zbývajících tří společností. Vzhledem k tomu, že makroekonomické ukazatele (výroba, produktivita, prodej, podíl na trhu, zaměstnanost a růst) vycházely z údajů poskytnutých deseti výrobci v Unii, byly údaje týkající se francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty i z tohoto výpočtu.
(77)
Bylo zjištěno, že zjištění původního šetření týkající se takzvaných mikroekonomických ukazatelů by se bez údajů od francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, výrazně nezměnily. Během posuzovaného období původního šetření se ziskovost společností zařazených do vzorku snížila z 3,5 % na -8,9 %. Kdyby se francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, ze vzorku vyřadili, ziskovost by se snížila z 3,1 % na -6,5 %. Návratnost investic společností zařazených do vzorku se snížila z 15,6 % na -27,5 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila z 19,3 % na -38,9 %. Investice společností zařazených do vzorku se snížily o 80 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížily o 86 %. Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se snížil z 7,6 milionu EUR na 59 000 EUR; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížil z 1,5 milionu EUR na -69 000 EUR. Pokud jde o makroekonomické údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, kdyby byli francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, z posouzení vyřazeni, byl by obraz situace výrobního odvětví Unie přesnější. Během posuzovaného období původního šetření se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila o 1 %. Zaměstnanost výrobního odvětví Unie klesla o 9 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by zůstala na stabilní úrovni. Hodnota prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížila o 7 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšila o 5 %. Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížil o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšil o 1 %.
(78)
I kdyby byly vyloučeny francouzské společnosti, kterým byla udělena pokuta, a obrázek újmy by proto byl zřetelnější, v rámci původního šetření by stále existovala podstatná újma. Vyplývá to zejména z vývoje takzvaných mikroekonomických ukazatelů.
(79)
Bylo také zkoumáno, zda jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž mohlo mít potenciální účinek na výslednou újmu zjištěnou při současném přezkumu. Zaprvé, vzhledem k tomu, že tento kartel přestal fungovat v roce 2004, jednání narušující hospodářskou soutěž již nemohlo mít přímý vliv na žádný z ukazatelů. Bylo proto posuzováno, zda by ještě nemohl existovat nepřímý vliv na analýzu újmy, konkrétně v důsledku nákladů na pokuty. Bylo zjištěno, že ani jeden ze dvou francouzských výrobců zařazených do vzorku nezahrnul výši pokuty do výpočtu ziskovosti. Proto bylo zjištěno, že ani dřívější jednání narušující hospodářskou soutěž, ani uložené pokuty neměly žádný vliv na současnou analýzu újmy.
(80)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž nemělo žádný účinek na stav újmy výrobního odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření. Částečný prozatímní přezkum by proto měl být ukončen.
H. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody současná antidumpingová opatření nezachovat. Určení zájmu Unie vycházelo z hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnosti výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila vytlačování výrobního odvětví Unie z trhu rozsáhlými objemy dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje jasná pravděpodobnost poškozujícího dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Zachování platných antidumpingových opatření by proto i nadále výrobnímu odvětví Unie přinášelo prospěch.
(85)
Přijímá se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení. Oba byli proti zachování opatření a tvrdili, že opatření jsou neúčinná, že čínské výrobky nejsou vzhledem k rozdílům v kvalitě srovnatelné s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie, a vyjádřili pochybnosti o konkurenceschopnosti odvětví výroby překližky z okoumé v Unii. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo. Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření významně postihují dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem uživatelů v Unii
(87)
Vyplněné dotazníky zaslali tři uživatelé z Itálie, Řecka a Francie. Vzhledem k tomu, že žádný z nich nenakupoval dotčený výrobek z ČLR, a jelikož neexistují žádné další důkazy o tom, že současná platná antidumpingová opatření významně postihují uživatele, je možné konstatovat, že zachování opatření nebude mít na uživatele v Unii žádný zásadní negativní dopad.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(88)
Má se tudíž za to, že v souvislosti se zájmy Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(89)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byla zachována.
Společnost
Celní sazba v
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Všechny ostatní společnosti
66,7
(90)
Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(91)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 a s čl. 11 odst. 3 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR zachována.
(92)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou ve spojení s výslovně jmenovanými společnostmi, nemohou využívat těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(93)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(94)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.
(95)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu překližky z okoumé definované jako překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, v současnosti kódu KN ex 4412 31 10 (kód Taric 4412311010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Výrobce
Celní sazba v
%
Doplňkový kód TARIC
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
provincie Jiangsu, Čínská lidová republika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Čínská lidová republika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
provincie Anhui 235323, Čínská lidová republika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
provincie Zhejiang, Čínská lidová republika
17
A529
Všechny ostatní společnosti
66,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částečný prozatímní přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 31. ledna 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 82/2011 AL CONSILIULUI
din 31 ianuarie 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de placaj de okumé originar din Republica Populară Chineză, ca urmare a unei reexaminări a măsurilor care urmează să expire în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, și de încheiere a unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (3), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1942/2004 (2), o taxă antidumping definitivă la importurile de placaj de okumé originar din Republica Populară Chineză (RPC). Nivelurile taxei impuse aveau valori cuprinse între 6,5 % și 23,5 % pentru patru producători și de 66,7 % pentru toți ceilalți producători.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și deschiderea ex officio a unei reexaminări intermediare parțiale
(2)
În urma publicării unui aviz privind expirarea iminentă (3) a măsurilor antidumping în vigoare aplicabile importurilor de placaj de okumé originar din RPC, Comisia a primit o cerere de reexaminare a măsurilor care urmează să expire, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(3)
Cererea de reexaminare a măsurilor care urmează să expire a fost depusă de către Federația Europeană a Industriei Placajului (FEIC) (denumită în continuare „solicitantul”) în numele unor producători din Uniune reprezentând o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția de placaj de okumé din Uniune. Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar putea avea drept rezultat continuarea sau reapariția dumpingului și reproducerea prejudiciului pentru industria Uniunii.
(4)
În plus, în urma unei proceduri judiciare deschise în Franța pentru comportament anticoncurențial împotriva câtorva producători francezi de placaj de okumé, s-a considerat că nu ar putea fi exclus faptul că un astfel de comportament ar fi putut distorsiona evaluarea prejudiciului în cursul anchetei inițiale. În consecință, s-a considerat ca fiind oportună deschiderea, de asemenea, în paralel, a unei reexaminări intermediare ex officio în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază a situației prejudiciabile pentru industria din Uniune, în special în comparație cu situația care a prevalat în perioada de anchetă a anchetei inițiale.
(5)
Stabilind, după consultarea comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru a deschide o reexaminare a măsurilor care urmează să expire și o reexaminare intermediară parțială limitată la examinarea prejudiciului în temeiul articolului 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, Comisia a publicat un aviz de deschidere a acestor reexaminări în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”).
3. Ancheta
3.1. Perioada de anchetă
(6)
Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
(7)
Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada examinată”).
3.2. Părțile vizate de prezenta anchetă
(8)
Comisia a informat oficial producătorii din Uniune cunoscuți, producătorii-exportatori din RPC, utilizatorii și importatorii cunoscuți ca fiind interesați, precum și autoritățile din RPC, cu privire la deschiderea reexaminărilor.
(9)
Părților interesate li s-a oferit o oportunitate de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenele menționate în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive deosebite care să justifice audierea.
4. Eșantionarea
(10)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători din Uniune, de importatori și de producători-exportatori din RPC, s-a considerat oportun, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(11)
Doar un producător-exportator chinez s-a manifestat în acest sens și a furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit. Prin urmare, s-a decis că nu era necesară eșantionarea cu privire la producătorii-exportatori chinezi. A fost trimis un chestionar singurului producător-exportator chinez cooperant, însă acesta a încetat ulterior să coopereze și nu a prezentat niciun răspuns la chestionar. Prin urmare, astfel cum se explică în considerentul 20, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările s-au bazat pe datele disponibile.
(12)
Zece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând aproximativ 40 % din vânzările realizate de toți producătorii din Uniune către clienți neafiliați din Uniune în cursul PAR și aproximativ 35 % din producția realizată de toți producătorii din Uniune în cursul PAR. Alegerea eșantionului s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al vânzărilor care putea face în mod rezonabil obiectul anchetei în timpul disponibil și având în vedere distribuirea geografică a producătorilor din Uniune.
(13)
Comisia a trimis chestionare celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion. Două dintre societățile incluse în eșantion au încetat să coopereze după faza de eșantionare. Având în vedere că cele trei societăți care au prezentat răspunsuri la chestionar reprezentau totuși aproximativ 30 % din vânzările realizate de toți producătorii din Uniune către clienți neafiliați din Uniune în cursul PAR, s-a considerat că eșantionul era încă reprezentativ.
(14)
De asemenea, Comisia a trimis un mini-chestionar celor cinci producători care nu fuseseră incluși în eșantion, celor doi producători care încetaseră să coopereze și altor doi producători cunoscuți pentru a obține informații cu privire la indicatorii economici referitori la un număr mai mare de producători din Uniune. S-au primit răspunsuri la aceste mini-chestionare din partea a șapte producători.
5. Verificarea informațiilor primite
(15)
Comisia a încercat să obțină și a verificat toate informațiile considerate necesare în sensul stabilirii riscului de continuare sau de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, precum și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
5.1.
Producători din Uniune
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spania);
-
JEAN THÉBAULT SAS (Franța);
-
JOUBERT SAINT-JEAN-D’ANGÉLY SAS (Franța).
5.2.
Producători din țara analoagă
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turcia).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(16)
Produsul în cauză este același ca în ancheta originală și se definește după cum urmează: placaj constituit exclusiv din foi de lemn cu o grosime individuală care nu depășește 6 mm, având cel puțin un strat extern din okumé neacoperit cu o peliculă permanentă din alte materiale, originar din RPC, care se încadrează în prezent la codul NC ex 4412 31 10 (anterior ex 4412 13 10). Produsul în cauză are o largă varietate de utilizări finale. Este utilizat în industria de construcții în tâmplăria exterioară și dulgherie, pentru pardoseală, obloane, izolarea subsolurilor, balustrade și lambrisare. De asemenea, este folosit în scopuri mai decorative, printre altele, pentru transportul rutier (de exemplu, autoturisme, autocare, caravane, mașini de camping), transportul maritim (iahturi), industria mobilei și fabricarea de uși.
(17)
Există două tipuri principale de placaj de okumé, placajul compus exclusiv din okumé (placaj „toate straturile okumé”) și placajul având cel puțin una dintre suprafețe din okumé, celelalte straturi fiind din alt lemn (placaj „suprafață okumé”). Ambele tipuri de placaj de okumé au același aspect exterior. În ciuda diferențelor în ceea ce privește proprietățile mecanice, ambele posedă aceleași caracteristici fizice de bază și sunt în esență destinate acelorași utilizări.
2. Produsul similar
(18)
După cum se arată în ancheta inițială și după cum confirmă prezenta anchetă, s-a constatat că placajul de okumé fabricat în RPC și vândut pe piața internă, precum și produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria din Uniune posedă în esență aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt destinate acelorași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(19)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau să reapară în cazul unei posibile expirări a măsurilor în vigoare împotriva RPC.
(20)
După cum se menționează în considerentul 11, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în absența oricărei cooperări din partea producătorilor-exportatori chinezi, analiza probabilității continuării sau reapariției dumpingului a trebuit să se bazeze pe informațiile de care dispune Comisia din alte surse. În acest sens, deoarece nu erau disponibile informații detaliate cu privire la tipurile precise de produse exportate către Uniune din RPC, comparația între valoarea normală și prețurile de export a trebuit să se limiteze la cele două tipuri principale de placaj de okumé, menționate în considerentul 17.
(21)
Prin urmare, analiza s-a bazat în principal pe statisticile comerciale ale Eurostat. În plus, un producător-exportator chinez prezentase, până în luna iunie 2009, rapoartele periodice de monitorizare solicitate în temeiul considerentului 61 din Regulamentul (CE) nr. 1942/2004. Într-o anumită măsură, informațiile din aceste rapoarte au putut fi, în consecință, utilizate în cadrul analizei probabilității continuării sau reapariției dumpingului.
1. Valoarea normală
1.1. Țara analoagă
(22)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li se acordă statutul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii stabilite într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analoagă”).
(23)
În avizul de deschidere, Turcia, care fusese deja utilizată ca țară analoagă în ancheta inițială, a fost considerată ca fiind o țară analoagă adecvată în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC în cadrul prezentei reexaminări a măsurilor care urmează să expire. Cu toate că au fost invitate să-și exprime opinia cu privire la alegerea Turciei, niciuna dintre părțile interesate nu a făcut acest lucru. Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile la momentul alegerii, s-a concluzionat că Turcia este țara analoagă cea mai potrivită.
1.2. Determinarea valorii normale
(24)
Un producător turc a cooperat și a prezentat un răspuns la chestionar. În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate la sediul respectivului producător turc cooperant, după cum se arată mai jos.
(25)
Valoarea normală a fost stabilită pentru ambele tipuri principale de produse descrise în considerentul 17. Pentru un tip de produs principal, valoarea normală s-a bazat pe prețurile plătite sau care se plătesc pentru vânzările realizate pe piața internă a Turciei, deoarece s-a constatat că acestea se fabrică în cantități reprezentative și în cadrul operațiilor comerciale normale. Pentru celălalt tip de produs principal, care a fost fabricat de producătorul turc, însă nu a fost vândut pe piața internă, valoarea normală stabilită a fost utilizată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(26)
Pentru a stabili valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale suportate, precum și profitul mediu ponderat realizat din vânzările interne ale produsului similar, în cadrul unor operații comerciale normale, s-au adăugat la costul mediu de producție în cursul PAR.
2. Prețul de export
(27)
După cum se menționează mai sus, în lipsa oricărei cooperări din partea producătorilor-exportatori chinezi și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza statisticilor comerciale ale Eurostat disponibile. Deoarece Eurostat nu poate furniza informații pentru fiecare tip de placaj de okumé, pentru a evalua prețurile de export pentru fiecare dintre cele două tipuri principale de placaj de okumé, aceste cifre au fost ajustate pe baza diferenței de preț în procente dintre placajul „toate straturile okumé” și placajul „suprafață okumé” observată în cazul producătorului cooperant turc. Diferența de preț obținută astfel a fost aplicată apoi prețurilor medii ponderate comunicate de Eurostat.
(28)
În ceea ce privește volumele, plecând de la volumele totale indicate de Eurostat, au fost calculate volumele exporturilor chineze pentru fiecare dintre cele două tipuri principale de placaj de okumé, pe baza proporției dintre placajul „toate straturile okumé” și placajul „suprafață okumé” observate în rapoartele de monitorizare menționate în considerentul 21 pentru perioada care coincide cu PAR.
3. Comparația
(29)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au efectuat ajustări în mod corespunzător pentru diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, în cazul în care erau aplicabile și justificate, s-au efectuat ajustări în ceea ce privește diferențele în materie de costuri de transport, de navlu și de asigurare, costuri de manipulare, de încărcare și costuri auxiliare. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, valoarea acestor ajustări a fost stabilită pe baza informațiilor disponibile.
4. Marja de dumping
(30)
Marja de dumping constatată, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, a fost de 34,2 %.
5. Evoluția probabilă a importurilor în cazul abrogării măsurilor
5.1. Observații preliminare
(31)
În afară de analiza existenței unui dumping în cursul PAR, s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului. În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, concluziile de mai jos cu privire la volumul importurilor și capacitatea neutilizată se bazează pe date disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume statistici comerciale și informații furnizate de părțile interesate.
5.2. Volumul importurilor
(32)
În conformitate cu statisticile comerciale ale Eurostat, importurile efective de placaj de okumé din RPC în Uniune au scăzut semnificativ de la perioada de anchetă inițială, însă producătorii chinezi au reușit să se mențină pe piața Uniunii, deținând o cotă de piață de 4,7 % în cursul PAR.
5.3. Capacitate de producție, capacitate neutilizată
(33)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi de placaj de okumé, s-a examinat situația industriei chineze a placajului în ansamblu (care produce placaj din toate esențele de lemn). După cum se indică în considerentul 89 din Regulamentul (CE) nr. 988/2004 al Comisiei (5) de instituire a taxelor antidumping provizorii în cursul anchetei inițiale, producătorii de placaj pot fabrica, și fabrică efectiv, placaj din diferite specii de lemn cu același echipament. Solicitantul a furnizat un calcul al volumului de placaj de okumé produs în RPC, pe baza volumului de trunchiuri de okumé disponibil pe piața chineză, care a fost estimat la aproximativ 900 000 m3 pentru PAR. De asemenea, solicitantul a estimat că aproximativ 85 % din acest volum (adică 765 000 m3) sunt utilizate pentru producția de placaj. Producția efectivă de placaj de okumé este dificil de estimat, la fel ca în cazul gamei de produse, care are un impact important asupra posibilelor cantități fabricate, și este necunoscută din cauza lipsei de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi. Cu toate acestea, o estimare a capacității de producție pe baza trunchiurilor de okumé arată clar că, oricare ar fi gama de produse, capacitatea de producție în RPC depășește cu mult volumele consumate pe piața Uniunii (291 000 m3 în cursul PAR, a se vedea considerentul 41).
(34)
De asemenea, atât în cursul reexaminării actuale, cât și în cadrul anchetei inițiale, s-a stabilit că placajul fabricat din diferite specii de lemn este produs de aceleași societăți, cu același echipament. Prin urmare, este de așteptat ca, în absența măsurilor, producătorii chinezi care se concentrează în prezent pe producția de alte tipuri de placaj, mai puțin rentabile, să își reorienteze tot mai mult producția către placajul de okumé. În conformitate cu statisticile privind exporturile chineze, exporturile de placaj au depășit 5 milioane m3 în cursul PAR, reprezentând aproximativ de 17 ori piața de placaj de okumé a Uniunii. Prin urmare, doar o ușoară modificare a gamei de produse este necesară pentru a crește substanțial volumul de placaj de okumé disponibil pentru export.
5.4. Volumul și prețul importurilor din RPC către Uniune și către alte țări terțe
(35)
În 2009, pe baza datelor privind exporturile chineze, Uniunea nu a fost destinația decât a unei părți reduse (aproximativ 5 %) din exporturile chineze de placaj tropical. În comparație cu prețurile de pe alte piețe, aceste vânzări au fost efectuate la prețuri de vânzare relativ ridicate. Prin urmare, este probabil ca, în cazul în care măsurile se abrogă, o parte mai mare din exporturile chineze de placaj de okumé să fie destinată Uniunii.
5.5. Concluzie privind probabilitatea unei continuări a dumpingului
(36)
Ancheta a arătat că produsul în cauză este încă vândut pe piața Uniunii la prețuri de dumping și în cantități care nu sunt neglijabile. De asemenea, informațiile disponibile arată faptul că volumele de producție în RPC sunt foarte mari și că partea de exporturi către Uniune este în prezent limitată datorită măsurilor în vigoare. În acest sens, este de așteptat ca placajul de okumé exportat în prezent către alte țări la prețuri mai scăzute să fie redirecționat către piața Uniunii în cazul abrogării măsurilor. În plus, se așteaptă ca producătorii chinezi de placaj să își crească producția de placaj de okumé în cazul expirării măsurilor, deoarece piața de placaj de okumé a Uniunii este relativ rentabilă.
(37)
În consecință, având în vedere aceste constatări, se concluzionează că există o probabilitate a continuării dumpingului în cazul în care s-ar permite expirarea actualelor măsuri antidumping.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(38)
În cadrul Uniunii, se cunoaște faptul că produsul similar este fabricat de șaisprezece producători în Cipru, Franța, Grecia, Italia, Portugalia și Spania. Producția totală a Uniunii este estimată la 235 000 m3. Producătorii din Uniune care realizează producția totală a Uniunii constituie industria Uniunii, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. În cursul perioadei examinate în cadrul anchetei inițiale, piața Uniunii era formată din statele membre ale UE15. Cu toate acestea, deoarece producția de placaj de okumé în noile state membre ale UE12 este mai curând neglijabilă, va fi semnificativă o comparație între ancheta actuală și cea inițială.
(39)
După cum se menționează în considerentul 10, un eșantion format din trei producători, reprezentând aproximativ 30 % din vânzările Uniunii efectuate de toți producătorii din Uniune către clienți neafiliați în cursul PAR și aproximativ 26 % din producția realizată de toți producătorii din Uniune în cursul PAR, a făcut obiectul unei anchete aprofundate. Eșantionul a cuprins următoarele societăți:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spania);
-
JEAN THÉBAULT SAS (Franța);
-
JOUBERT SAINT-JEAN-D’ANGÉLY SAS (Franța).
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul din Uniune
(40)
Consumul de placaj de okumé din Uniune a fost stabilit pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune și ale altor producători din Uniune pe piața Uniunii și a volumului importurilor din țări terțe în Uniune pe baza datelor Eurostat.
(41)
În total, între perioada de anchetă din ancheta inițială și PAR din reexaminarea actuală, consumul din Uniune a scăzut cu 35 %. În cursul perioadei examinate în cadrul reexaminării actuale, consumul din Uniune a scăzut cu 22 %. Aceasta se explică în general prin faptul că placajul de okumé a fost înlocuit într-o anumită măsură de alte esențe de lemn tropical, cum ar fi red canarium, bankirai sau meranti. În 2008 și în cursul PAR, criza economică și reducerea subsecventă a anumitor activități industriale au contribuit la tendința descrescătoare a cererii de placaj de okumé în Uniune.
2006
2007
2008
PAR
Consumul total în Uniune (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Indice (2006 = 100)
100
102
91
78
Sursă: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare și Eurostat.
2. Volumul, cota de piață și prețul importurilor din RPC
(42)
Importurile efective de produs în cauză în Uniune au scăzut de la 83 606 m3 în perioada de anchetă inițială la 23 531 m3 în 2006. Acestea au crescut apoi cu peste 20 % între 2006 și 2008 și au scăzut vertiginos între 2008 și PAR ajungând la 54 % din nivelul anului 2006.
Importuri (m3)
2006
2007
2008
PAR
RPC
23 531
37 023
28 493
12 620
Indice (2006 = 100)
100
157
121
54
Sursă: Eurostat.
(43)
Cota de piață corespunzătoare a crescut cu 3,4 puncte procentuale între 2006 și 2007. Aceasta a scăzut cu 1,3 puncte procentuale între 2007 și 2008 și a scăzut ulterior cu 4,1 puncte procentuale între 2008 și PAR. În total, cota de piață deținută de importurile chineze către Uniune a scăzut cu 2 puncte procentuale în perioada examinată.
Cote de piață
2006
2007
2008
PAR
RPC
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Sursă: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare și Eurostat.
(44)
Prețurile medii ale importurilor de produs în cauză din RPC au crescut cu 32 % între 2006 și PAR. Mai exact, aceste prețuri au crescut cu 22 % între 2006 și 2007, cu încă 3 puncte procentuale între 2007 și 2008 și cu încă 7 puncte procentuale între 2008 și PAR.
Importuri (EUR/m3)
2006
2007
2008
PAR
RPC
485
590
608
642
Indice (2006 = 100)
100
122
125
132
Sursă: Eurostat.
3. Subcotarea prețurilor
(45)
În scopul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tipuri de produse, practicate de industria din Uniune cuprinsă în eșantion cu privire la clienți neafiliați pe piața Uniunii, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare ale importurilor în cauză. Comparația s-a efectuat după deducerea reducerilor și a rabaturilor.
(46)
Pe această bază s-a stabilit că, în medie, importurile chineze au subcotat prețurile de vânzare ale industriei din Uniune cu 10 % în cursul PAR.
(47)
În cadrul anchetei inițiale, s-a realizat o ajustare pentru diferența de calitate dintre produsul în cauză importat din RPC și produsul similar vândut de industria din Uniune. În cadrul anchetei actuale, codificarea tipurilor de produs în chestionare a fost adaptată pentru a lua în considerare acest fapt. Prin urmare, deoarece diferența de calitate a fost luată în considerare în cadrul anchetei actuale și deoarece nu s-au primit date din partea producătorilor-exportatori chinezi cu privire la eventuale diferențe suplimentare în materie de calitate, ajustarea efectuată în cadrul anchetei inițiale nu s-a aplicat în ancheta actuală. În cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale, produsele în cauză originare din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune cu o marjă cuprinsă între 11 % și 52 %.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(48)
S-au analizat toți indicii de prejudiciu enumerați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Indicii privind volumul de producție, capacitatea de producție, utilizarea capacității, ocuparea forței de muncă, volumul vânzărilor, prețurile de vânzare, productivitatea și cota de piață au fost analizați pe baza datelor colectate pentru întreaga industrie din Uniune. În ceea ce privește toți ceilalți indici de prejudiciu, examinarea lor s-a bazat pe informațiile prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, verificate la sediile fiecărei societăți.
(a) Producția
(49)
Volumul producției industriei din Uniune a crescut cu 31 % între 2006 și 2007 și a scăzut cu 2 puncte procentuale între 2007 și 2008 și cu încă 13 puncte procentuale între 2008 și PAR. În ciuda creșterii cu 16 % a volumului producției între 2006 și PAR, volumul producției industriei din Uniune rămâne inferior volumelor constatate în ancheta inițială, și anume, sub 283 265 m3 în 2002 și 267 591 în perioada de anchetă inițială.
2006
2007
2008
PAR
Producția (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Indice (2006 = 100)
100
131
129
116
Sursă: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(50)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a crescut cu 33 % între 2006 și 2007 și cu încă 12 puncte procentuale între 2007 și 2008. Între 2008 și PAR, capacitatea de producție a rămas constantă. În total, capacitatea de producție a industriei din Uniune a crescut cu 45 % în cursul perioadei examinate. Utilizarea capacității a fost de 51 % în 2006 și a scăzut ulterior la 41 % în cursul PAR.
2006
2007
2008
PAR
Capacitatea de producție (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Indice (2006 = 100)
100
133
145
145
Utilizarea capacității
51 %
50 %
45 %
41 %
Indice (2006 = 100)
100
98
89
80
Sursă: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(c) Ocuparea forței de muncă
(51)
Nivelul de ocupare a forței de muncă al industriei din Uniune prezintă o creștere de 11 % între 2006 și PAR. Mai precis, numărul de persoane angajate a crescut cu 21 % între 2006 și 2007 și a rămas aproape de acest nivel în 2008. Între 2008 și PAR, numărul de angajați a scăzut cu 9 puncte procentuale. Ca urmare a închiderilor și restructurărilor unor societăți, nivelul ocupării forței de muncă în perioada examinată nu a atins niciodată nivelurile observate în cursul anchetei inițiale.
2006
2007
2008
PAR
Ocuparea forței de muncă (persoane)
883
1 064
1 060
983
Indice (2006 = 100)
100
121
120
111
Sursă: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(d) Volumul vânzărilor
(52)
În cursul perioadei examinate, volumul vânzărilor în Uniune ale producătorilor din Uniune către clienți neafiliați a scăzut cu 16 %. Între 2006 și 2007, vânzările au rămas constante înainte de a scădea în 2008 și în cursul PAR. Volumul vânzărilor în cursul perioadei examinate aveau aceeași amploare cu cele din perioada examinată din ancheta inițială.
2006
2007
2008
PAR
Volumul de vânzări în Uniune (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Indice (2006 = 100)
100
98
87
84
Sursă: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(e) Prețurile de vânzare
(53)
Între 2006 și 2007, prețurile de vânzare medii ale industriei din Uniune pe piața Uniunii către clienți neafiliați au crescut cu 13 % și cu încă 5 puncte procentuale între 2007 și 2008. În cursul PAR, aceste prețuri au revenit la nivelul din 2007. În total, prețurile de vânzare în Uniune au crescut cu 13 % în cursul perioadei examinate.
2006
2007
2008
PAR
Prețul unitar pe piața Uniunii (EUR/m3)
786
885
930
887
Indice (2006 = 100)
100
113
118
113
Sursă: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(f) Productivitate
(54)
Productivitatea forței de muncă a producătorilor din Uniune, măsurată în producție anuală (metri cubi) per persoană angajată, a crescut cu 4 % în perioada examinată. Aceasta reflectă faptul că producția a crescut mai rapid decât nivelul ocupării forței de muncă, indicând astfel un spor de eficacitate al producătorilor din Uniune.
2006
2007
2008
PAR
Productivitate (m3 per angajat)
231
251
248
239
Indice (2006 = 100)
100
109
108
104
Sursă: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare.
(g) Cota de piață
(55)
Cota de piață a industriei din Uniune a crescut cu aproape 6 puncte procentuale în perioada examinată. Mai precis, aceasta a scăzut cu 3 puncte procentuale între 2006 și 2007 și a rămas destul de constantă între 2007 și 2008. Între 2008 și PAR, aceasta a crescut cu 8,6 puncte procentuale pentru a atinge 80,2 %. Creșterea cotei de piață a industriei din Uniune în cursul perioadei examinate reflectă o scădere a vânzărilor din Uniune combinată cu o scădere și mai pronunțată a consumului din Uniune.
2006
2007
2008
PAR
Cota de piață a producătorilor din Uniune
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Sursă: răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare și Eurostat.
(h) Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor anterioare de dumping
(56)
În timpul PAR, în pofida măsurilor în vigoare, dumpingul considerabil a continuat, deși la niveluri mai reduse decât cele stabilite în ancheta inițială. Luând în considerare volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei efective de dumping, care este semnificativ, nu poate fi considerat neglijabil. Deși s-a putut constata o anumită redresare în urma practicilor anterioare de dumping, industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectele prejudiciabile ale oricăror importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
(57)
În ceea ce privește situația globală a industriei din Uniune, s-a constatat că mai mulți producători și-au încetat activitatea de la ancheta inițială. Conform informațiilor disponibile, cel mai important producător din Uniune în cursul perioadei de anchetă inițiale a dat faliment în 2008, reducându-și mai întâi producția și mai apoi oprind-o complet. Alți doi producători din Uniune incluși în eșantion în ancheta inițială și-au încetat activitatea în 2005, respectiv în 2006. Un alt producător francez și-a încetat, de asemenea, activitatea la începutul anului 2009. În plus, un producător grec și-a redus substanțial producția. Aceste evoluții, deși este posibil să fi contribuit la creșterea cotei de piață a producătorilor din Uniune rămași, arată că industria din Uniune în ansamblu este încă fragilă și vulnerabilă.
(a) Stocuri
(58)
Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale producătorilor din Uniune care au fost incluși în eșantion au crescut de aproape cinci ori în perioada examinată. În comparație cu perioada avută în vedere în cursul anchetei inițiale, când placajul de okumé era produs doar la comandă, se pare că în perioada examinată sunt păstrate în stoc volume mai importante. Acesta este cazul, în special, în 2008 și în cursul PAR ca urmare a scăderii volumelor de vânzare.
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Indice (2006 = 100)
100
279
480
464
Sursă: răspunsurile la chestionar.
(b) Salarii
(59)
Costul anual al forței de muncă al producătorilor din Uniune care au fost incluși în eșantion a crescut cu 26 % în perioada examinată. Mai precis, costul anual al forței de muncă a crescut cu 29 % între 2006 și 2007. Ulterior, acesta a scăzut cu 3 puncte procentuale între 2007 și 2008. Între 2008 și PAR, acesta a rămas constant.
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Costul anual al forței de muncă (EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Indice (2006 = 100)
100
129
126
126
Sursă: răspunsurile la chestionar.
(c) Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(60)
Nivelul profitabilității producătorilor din Uniune care au fost incluși în eșantion era de 4,3 % în 2006 și s-a îmbunătățit la 9,8 % și 8,3 % în 2007 și respectiv în 2008, înainte de a scădea la 5,9 % în cursul PAR. Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a scăzut cu 51 % în perioada examinată, trecând de la 12,5 % în 2006 la 6,2 % în cursul PAR.
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Rentabilitatea Uniunii (în % din vânzările nete)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Indice (2006 = 100)
100
230
193
137
RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Indice (2006 = 100)
100
109
97
49
Sursă: răspunsurile la chestionar.
(d) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(61)
Fluxul net de numerar al producătorilor din Uniune care au fost incluși în eșantion provenit din activitățile de exploatare a crescut cu 32 % în cursul perioadei examinate. Nu au existat indicații potrivit cărora industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital.
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Fluxul de numerar (EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Indice (2006 = 100)
100
109
151
132
Sursă: răspunsurile la chestionar.
(e) Investiții
(62)
Investițiile anuale ale producătorilor incluși în eșantion în producția de produs similar au crescut cu 10 % între 2006 și 2007, cu 100 de puncte procentuale între 2007 și 2008 și cu încă 16 puncte procentuale între 2008 și PAR. În ansamblu, investițiile au crescut cu 126 % în perioada examinată.
Eșantion
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete (EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Indice (2006 = 100)
100
110
210
226
Sursă: răspunsurile la chestionar.
5. Concluzie privind situația economică a industriei din Uniune
(63)
Analiza datelor macroeconomice și microeconomice arată că industria din Uniune se află într-o situație relativ stabilă. În special, nivelul profitabilității producătorilor din Uniune care au fost incluși în eșantion s-a redresat de la nivelul de - 8,9 % constatat pentru producătorii incluși în eșantion în cadrul anchetei inițiale, iar nivelul mediu de profitabilitate a rămas între 4,3 % și 9,8 % în cursul perioadei examinate. Industria din Uniune a reușit, de asemenea, să își crească cota de piață în cadrul unei piețe aflate în declin, datorită măsurilor în vigoare.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Impactul volumului preconizat de importuri și efectele prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(64)
Deși industria din Uniune pare să se fi stabilizat și redresat în urma efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC, aceasta nu a atins nivelurile de producție, de vânzări și de ocupare a forței de muncă din perioada de dinaintea anchetei inițiale. Un anumit număr de producători din Uniune și-au încetat activitatea, ceea ce indică, de asemenea, că industria în ansamblu este relativ fragilă.
(65)
Mai multe elemente indică probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul în care se permite expirarea măsurilor. În primul rând, având în vedere nivelurile actuale de subcotare constatate pentru importurile provenite din RPC și presupunând că prețurile de import se mențin scăzute sau chiar se diminuează în continuare pentru a se recâștiga cota de piață pierdută, industria din Uniune nu ar fi în măsură să mențină nivelul de preț actual. Această scădere probabilă a prețurilor ar pune într-adevăr în pericol redresarea actuală a industriei din Uniune și ar amenința rentabilitatea sa.
(66)
În al doilea rând, având în vedere capacitățile de producție considerabile ale producătorilor-exportatori chinezi, este de asemenea probabil ca importurile (care fac obiectul unui dumping) să crească la niveluri scăzute ale prețului. Aceasta ar determina, pentru industria din Uniune, o diminuare a vânzărilor pe piață, ceea ce ar putea duce, având în vedere rata de utilizare deja scăzută a capacităților în cursul PAR, la o nouă reducere a producției sau chiar la încetarea activității unor producători din Uniune.
(67)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că, în cazul în care se permite expirarea măsurilor, există o probabilitate a reapariției prejudiciului ca urmare a reluării importurilor de produs în cauză din RPC care fac obiectul unui dumping.
(68)
Okumé este un arbore tropical care crește în principal în Gabon și, într-o mai mică măsură, în Guineea Ecuatorială și în Camerun. Asociația care a înaintat plângerea a furnizat elemente de probă care arată că guvernul din Gabon a interzis, de la 1 ianuarie 2010, exportul de trunchiuri de okumé necojite din Gabon pentru a păstra în țară transformarea trunchiurilor în lemn de placaj. Prin urmare, s-a examinat dacă o astfel de interdicție, deși a avut loc după PAR, ar avea un impact important asupra prezentei analize.
(69)
Informațiile primite în cursul anchetei au indicat că societățile asiatice, care importă/exportă peste 60 % din trunchiurile gaboneze, par a fi într-o poziție puternică pentru a negocia cu Société Nationale des Bois du Gabon (Societatea Națională a Lemnului din Gabon - SNBG), principalul exportator de lemn de okumé și cu guvernul din Gabon și par mai puțin afectate de decizia societăților europene. În absența cooperării din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu a putut fi efectuată o evaluare a impactului mai aprofundată în această privință.
(70)
Interdicția de export a intrat în vigoare abia la 1 ianuarie 2010, și anume după PAR, și trunchiurile deja tăiate la sfârșitul anului 2009 au putut fi încă exportate în cursul unei perioade tranzitorii, până în mai 2010. Pentru a examina efectul intrării în vigoare a interdicției la export asupra producătorilor din Uniune, la 14 septembrie 2010 s-au solicitat informații suplimentare de la membrii asociației care a înaintat plângerea. Au fost primite răspunsuri din partea a patru producători din Uniune. Doi dintre producătorii incluși în eșantion posedau propriile instalații de decojire în Gabon și, prin urmare, nu par a fi afectați de interdicție. Totuși, toți producătorii incluși în eșantion au confirmat informația conform căreia societățile chineze dețin o poziție puternică de negociere pentru a-și asigura accesul la materia primă și că rămâne de demonstrat eficacitatea aplicării legislației. Producătorii din Uniune au confirmat că oferta de okumé s-a diminuat, că prețurile au crescut în urma interdicției privind exportul de trunchiuri din Gabon și că producătorii care au o instalație de decojire de okumé în Uniune suferă cel mai mult în urma noii situații.
(71)
În orice caz, interdicția se aplică în principiu tuturor exporturilor, deci și exporturilor către RPC. Prin urmare, noua situație juridică din Gabon nu pare a afecta analiza din cadrul prezentei reexaminări a măsurilor care urmează să expire.
2. Concluzie privind probabilitatea de reapariție a prejudiciului
(72)
Pe baza analizei de mai sus, se concluzionează că este probabil ca expirarea măsurilor să determine reapariția prejudiciului pentru industria din Uniune cauzat de importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC.
G. REEXAMINARE INTERMEDIARĂ LIMITATĂ LA ASPECTE REFERITOARE LA PREJUDICIU LUÂND ÎN CONSIDERARE DECIZIA CONSILIULUI FRANCEZ AL CONCURENȚEI (CONSEIL DE LA CONCURRENCE)
(73)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 4, un număr de producători francezi au făcut obiectul unei proceduri judiciare deschise în Franța pentru comportament anticoncurențial, motiv pentru care s-a considerat oportun să se deschidă ex officio o reexaminare intermediară pentru a reanaliza situația prejudiciului suferit de industria din Uniune, în special în raport cu situația care prevala în perioada de anchetă a anchetei inițiale.
(74)
În cadrul procedurii judiciare menționate anterior, Consiliul francez al concurenței a condamnat șase producători francezi de placaj la plata unei amenzi pentru comportament anticoncurențial (aplicarea unei grile tarifare comune și creșteri de prețuri simultane) în cursul perioadei cuprinse între noiembrie 1995 și mai 2004. În hotărârea sa din 29 septembrie 2009, Curtea de apel din Paris a confirmat decizia Consiliului concurenței, deși a redus ușor nivelul amenzilor.
(75)
Pentru analiza prejudiciului în cursul procedurii inițiale, cinci producători europeni au fost incluși în eșantion: trei francezi, unul italian și unul portughez. Doi dintre cei trei producători francezi din eșantion au fost condamnați ulterior la plata amenzilor menționate anterior. Pentru a examina posibila influență a comportamentului anticoncurențial menționat anterior asupra analizei prejudiciului, s-au comparat mai întâi prețurile de vânzare medii ale fiecărei societăți din eșantionul inițial. S-a constatat că cei doi producători francezi care au fost ulterior condamnați la plata unei amenzi aveau într-adevăr un preț de vânzare unitar mediu mai ridicat decât cel practicat de celelalte trei societăți din eșantion. Această diferență de preț poate fi explicată în parte prin constatările din ancheta inițială, și anume, printr-o gamă de produse diferită a acestor producători. Totuși, atunci când se efectuează comparația la un nivel mai detaliat, se constată că prețurile de vânzare unitare ale celor doi producători francezi în perioada de anchetă inițială erau, de asemenea, mai ridicate, atât pentru placajul „toate straturile okumé” (cu 7-30 % mai ridicate), cât și pentru placajul „suprafață okumé” (cu 3-19 % mai ridicate).
(76)
Prin urmare, în următoarea etapă, datele celor două societăți franceze amendate au fost suprimate din calculul prejudiciului și situația prejudiciului din cazul inițial a fost examinată pe baza datelor obținute de la celelalte trei societăți din eșantion. Deoarece indicatorii macroeconomici (producție, productivitate, vânzări, cotă de piață, ocuparea forței de muncă și creștere) se bazau pe informațiile oferite de zece producători din Uniune, datele celorlalte societăți franceze condamnate la plata unei amenzi au fost, de asemenea, suprimate din acest calcul.
(77)
S-a constatat că concluziile anchetei inițiale privind așa-numiții indicatori microeconomici nu s-ar modifica în mod semnificativ dacă ar fi suprimate datele societăților franceze condamnate la plata unei amenzi. În perioada examinată în ancheta inițială, profitabilitatea societăților incluse în eșantion a scăzut de la 3,5 % la - 8,9 %. Dacă producătorii francezi condamnați la plata unei amenzi ar fi fost excluși din eșantion, profitabilitatea ar fi scăzut de la 3,1 % la - 6,5 %. Randamentul investițiilor societăților incluse în eșantion a scăzut de la 15,6 % la - 27,5 %; fără producătorii francezi amendați, acesta ar fi scăzut de la 19,3 % la - 38,9 %. Investițiile societăților incluse în eșantion au scăzut cu 80 %; fără producătorii francezi condamnați la plata unei amenzi, acestea ar fi scăzut cu 86 %. Fluxul de numerar al producătorilor incluși în eșantion a scăzut de la 7,6 milioane EUR la 59 000 EUR; fără producătorii francezi condamnați la plata unei amenzi, acesta ar fi scăzut de la 1,5 milioane EUR la - 69 000 EUR. În ceea ce privește datele macroeconomice ale industriei din Uniune în ansamblu, tabloul ar fi mai nuanțat dacă s-ar exclude datele producătorilor francezi condamnați la plata unei amenzi. În perioada examinată în ancheta inițială, producția industriei din Uniune a scăzut cu 10 %; fără producătorii francezi condamnați la plata unei amenzi, aceasta ar fi scăzut cu 1 %. Ocuparea forței muncă în industria din Uniune a scăzut cu 9 %; fără producătorii francezi condamnați la plata unei amenzi, aceasta ar fi rămas constantă. Valoarea vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 7 %; fără producătorii francezi condamnați la plata unei amenzi, aceasta ar fi crescut cu 5 %. Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 10 %; fără producătorii francezi condamnați la plata unei amenzi, acesta ar fi crescut cu 1 %.
(78)
Prin urmare, chiar dacă situația prejudiciului ar fi fost mai nuanțată dacă ar fi fost excluse societățile franceze condamnate la plata unei amenzi, ancheta inițială ar fi constatat totuși un prejudiciu material. Aceasta rezultă în special din evoluția așa-numiților indicatori microeconomici.
(79)
S-a examinat, de asemenea, dacă comportamentul anticoncurențial al producătorilor francezi ar fi putut avea un efect eventual asupra concluziilor prezentei reexaminări referitoare la prejudiciu. În primul rând, deoarece cartelul a încetat în 2004, niciunul dintre indicatori nu a putut fi de atunci direct influențat de aceste practici anticoncurențiale. Prin urmare, s-a examinat dacă analiza prejudiciului ar fi putut fi influențată indirect, și anume prin costul amenzilor. S-a constatat că niciunul dintre cei doi producători francezi din eșantion nu a inclus suma amenzii în calculul profitabilității sale. Prin urmare, s-a concluzionat că practicile anticoncurențiale din trecut și amenzile impuse nu au avut niciun efect asupra analizei actuale a prejudiciului.
(80)
Pe baza analizei de mai sus, se concluzionează că comportamentul anticoncurențial al producătorilor francezi nu a afectat situația prejudiciului suferit de industria din Uniune, în special în raport cu situația care a prevalat în perioada de anchetă a anchetei inițiale. Prin urmare, ar trebui închisă reexaminarea intermediară parțială.
H. INTERESUL UNIUNII
(81)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă există motive imperioase de a nu menține măsurile antidumping existente. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(82)
Trebuie reamintit faptul că ancheta inițială a dus la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(83)
Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Uniunii.
1. Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune
(84)
Continuarea măsurilor antidumping pentru importurile din țara în cauză ar determina creșterea posibilității ca industria din Uniune să atingă un nivel rezonabil de rentabilitate, deoarece cu ajutorul lor s-ar evita ca industria din Uniune să fie eliminată de pe piață ca urmare a volumului important al importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Există într-adevăr o probabilitate evidentă de dumping prejudiciabil în cantități substanțiale, la care industria din Uniune nu ar putea face față. Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping actuale ar continua să fie avantajoasă pentru industria din Uniune.
(85)
În consecință, se concluzionează că menținerea măsurilor antidumping împotriva RPC ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune.
2. Interesul importatorilor neafiliați din Uniune
(86)
Doi importatori neafiliați din Uniune au cooperat la anchetă. Ambii s-au opus continuării măsurilor și au declarat că acestea erau ineficiente, că produsele chineze nu sunt comparabile cu produsele similare fabricate de industria din Uniune din cauza diferențelor de calitate și au exprimat îndoieli cu privire la competitivitatea industriei placajului de okumé din Uniune. Totuși, niciuna dintre aceste afirmații nu a fost argumentată. În absența oricărui element de probă care să indice că măsurile antidumping în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se concluzionează că importatorii din Uniune nu vor fi afectați în mod semnificativ de continuarea măsurilor.
3. Interesul utilizatorilor din Uniune
(87)
Au fost primite răspunsuri la chestionar din partea a trei utilizatori, situați în Italia, Grecia și, respectiv, în Franța. Având în vedere că niciunul dintre aceștia nu a cumpărat produsul în cauză din RPC și în absența unor alte elemente de probă care să indice că utilizatorii au fost afectați în mod considerabil de actualele măsuri antidumping în vigoare, se poate concluziona că menținerea măsurilor nu ar avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor din Uniune.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(88)
Prin urmare, se consideră că niciun motiv imperios nu se opune, în numele interesului Uniunii, menținerii măsurilor în vigoare.
I. MĂSURI ANTIDUMPING
(89)
Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea menținerii măsurilor existente.
Societatea
Nivelul taxei
(%)
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Toate celelalte societăți
66,7
(90)
Acestora li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Observațiile și comentariile prezentate au fost luate în considerare în mod corespunzător, în cazul în care acest lucru se justifica.
(91)
Din cele de mai sus rezultă că, așa cum se prevede la articolul 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de placaj de okumé originar din RPC ar trebui menținute.
(92)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor produsului în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților expres menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(93)
Orice cerere privind aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, ca urmare a unei schimbări a denumirii entității sau ca urmare a stabilirii unor noi entități de producție sau vânzări) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (6), împreună cu toate informațiile relevante, în special orice modificare a domeniului de activitate al societății legată de producție, vânzări interne și la export asociată cu, de exemplu, schimbarea denumirii respective sau modificarea entităților de vânzare și producție respective. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(94)
Pentru a minimaliza riscurile de circumvenție datorate diferenței mari dintre nivelurile taxelor, se consideră, în cazul de față, că sunt necesare măsuri speciale pentru a asigura aplicarea adecvată a taxei antidumping. Aceste măsuri speciale includ prezentarea către autoritățile vamale din statele membre a unei facturi comerciale valabile, care respectă cerințele prezentate în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură trebuie să facă obiectul taxei antidumping aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(95)
În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei mai scăzute cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de împrejurări și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă privind circumvențiile. Ancheta poate să examineze, inter alia, necesitatea eliminării nivelurilor taxelor individuale și, în consecință, instituirea unei taxe la nivel național,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de placaj de okumé, definit ca placaj constituit exclusiv din foi de lemn cu o grosime individuală care nu depășește 6 mm, având cel puțin un strat extern din okumé neacoperit cu o peliculă permanentă din alte materiale, care se încadrează în prezent la codul NC ex 4412 31 10 (cod TARIC 4412 31 10), originar din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping aplicabil prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:
Producător
Nivelul taxei
%
Codul adițional TARIC
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu
Province, Republica Populară Chineză
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Republica Populară Chineză
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui
Province 235323, Republica Populară Chineză
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang
Province, Republica Populară Chineză
17
A529
Toate celelalte societăți
66,7
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, la autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil pentru toate celelalte societăți.
(4) Cu excepția situațiilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Se încheie reexaminarea intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 31 ianuarie 2011.