PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1207/2011
ze dne 22. listopadu 2011,
kterým se stanoví požadavky na výkonnost a interoperabilitu přehledu v jednotném evropském nebi
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise pověřila Eurocontrol v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2) vypracováním požadavků na výkonnost a interoperabilitu přehledu v rámci Evropské sítě uspořádání letového provozu („EATMN“). Toto nařízení je založeno na výsledné zprávě o pověření ze dne 9. července 2010.
(2)
Plynulost provozu závisí na jednotnosti minimálních požadavků na rozstupy mezi letadly používaných v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe.
(3)
Pro zajištění interoperability by měly být uplatňovány společné zásady při výměně přehledových dat mezi systémy. Dále by měly být určeny minimální schopnosti a výkonnost palubních složek přehledových systémů.
(4)
Schopnosti palubních složek přehledových systémů by měly poskytovatelům letových navigačních služeb nabízet dostatečnou pružnost při výběru nejvhodnějších řešení pozemního přehledu pro své konkrétní prostředí.
(5)
Prováděním tohoto nařízení by nemělo být dotčeno zavádění jiných přehledových aplikací a technologií, které jsou výhodné pro zvláštní prostředí.
(6)
Provozovatelé potřebují dostatečnou lhůtu k tomu, aby mohli nová letadla a stávající letecký park vybavit novými schopnostmi. To je nutno zohlednit při stanovení dat pro povinné vybavení.
(7)
Měla by být určena kritéria pro možné výjimky zejména na základě hospodářských nebo závažných technických hledisek, která provozovatelům umožní určité typy letadel požadovanými schopnostmi výjimečně nevybavit. Je nutno stanovit vhodné postupy, které by Komisi umožnily přijímat v tomto ohledu rozhodnutí.
(8)
S cílem zajistit interoperabilitu palubních a pozemních přehledových systémů by měla být přidělena a provozována ICAO 24bitová adresa letadla v souladu s požadavky Mezinárodní organizace pro civilní letectví („ICAO“).
(9)
Základ, který provozovatelé letadel vytvořili zavedením schopností automatického závislého přehledového systému - vysílání (ADS-B OUT), by měl umožnit zavedení pozemních aplikací a rovněž by měl usnadnit zavádění budoucích palubních aplikací.
(10)
Systémy EATMN by měly podporovat zavádění moderních, schválených a ověřených provozních koncepcí pro všechny fáze letu, zejména tak, jak to předpokládá hlavní plán ATM projektu modernizace uspořádání letového provozu v Evropě („SESAR“).
(11)
Výkonnost systémů v oblasti působnosti tohoto nařízení a jejich složek by měla být pravidelně posuzována s přihlédnutím k místnímu prostředí, ve kterém jsou provozovány.
(12)
Jednotné použití zvláštních postupů v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe je zásadní pro dosažení interoperability a plynulosti provozu.
(13)
Spektrum využívané přehledovými systémy by mělo být chráněno tak, aby se zabránilo škodlivému rušení. Členské státy by měly v tomto ohledu přijmout nezbytná opatření.
(14)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(15)
V zájmu zachování nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by se mělo od členských států požadovat zajištění toho, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí, posouzení rizik a postupů k jejich zmírnění. Harmonizované provádění těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, si vyžaduje, aby specifické požadavky na bezpečnost byly stanoveny pro všechny požadavky na interoperabilitu a výkonnost.
(16)
Podle nařízení (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat jednotlivé postupy při posuzování shody, které se mají použít pro posuzování shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i ověření systémů.
(17)
V případě letových provozních služeb poskytovaných především letadlům provozovaným v rámci všeobecného letového provozu pod vojenským dohledem by dodržování tohoto nařízení mohla bránit omezení spojená se zadáváním zakázek.
(18)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na systémy, které přispívají k poskytování přehledových informací, jejich složky a související postupy v zájmu zajištění harmonizace výkonnosti, interoperability a účinnosti těchto systémů v rámci Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a pro účely civilně-vojenské koordinace.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na řetězec v rámci přehledu, který sestává:
a)
z palubních přehledových systémů, jejich složek a souvisejících postupů;
b)
z pozemních přehledových systémů, jejich složek a souvisejících postupů;
c)
ze systémů zpracování přehledových dat, jejich složek a souvisejících postupů;
d)
ze systémů komunikace země-země používaných pro šíření přehledových dat, jejich složek a souvisejících postupů.
2. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu v souladu s pravidly pro let podle přístrojů v rámci vzdušného prostoru vymezeného v čl. 1 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (3), s výjimkou čl. 7 odst. 3 a čl. 7 odst. 4, které se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu.
3. Toto nařízení se vztahuje na poskytovatele letových provozních služeb, kteří poskytují služby řízení letového provozu na základě přehledových dat, a na poskytovatele komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb, kteří provozují systémy stanovené v odstavci 1.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„přehledovými daty“ se rozumí jakákoli položka dat v rámci přehledového systému, která je nebo není opatřena časovým údajem a která se týká:
a)
dvojrozměrné polohy letadla;
b)
vertikální polohy letadla;
c)
letové polohy letadla;
d)
totožnosti letadla;
e)
ICAO 24bitové adresy letadla;
f)
záměru letadla;
g)
rychlosti letadla;
h)
zrychlení letadla;
2)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;
3)
„ADS-B“ se rozumí automatický závislý přehledový systém - vysílání, způsob sledování, pro který letadlo automaticky poskytuje datovým spojem informaci získanou z palubních navigačních systémů a systémů určování polohy;
4)
„ADS-B OUT“ se rozumí poskytnutí přehledových dat ADS-B z pohledu jejich vysílání z letadla;
5)
„škodlivým rušením“ se rozumí rušení, které brání dosahování požadavků na výkonnost;
6)
„řetězcem v rámci přehledu“ se rozumí systém sestávající ze souboru palubních a pozemních složek, které se používají k určení příslušných položek přehledových dat letadel, včetně systému zpracování přehledových dat, je-li zaveden;
7)
„řetězcem v rámci kooperativního přehledu“ se rozumí řetězec v rámci přehledu, který k určení položek přehledových dat vyžaduje jak pozemní, tak palubní složky;
8)
„systémem zpracování přehledových dat“ se rozumí systém, který zpracovává všechna přijatá vstupní přehledová data s cílem podat co nejlepší odhad aktuálních přehledových dat letadla;
9)
„identifikací letadla“ se rozumí skupina písmen, číslic nebo jejich kombinace, která je buď totožná s volací značkou letadla nebo je kódovaným ekvivalentem volací značky letadla, jež se má používat při spojení letadlo-země, a která se používá k identifikaci letadla při spojení země-země v rámci letových provozních služeb;
10)
„státním letadlem“ se rozumí všechna letadla používaná pro vojenské, celní a policejní účely;
11)
„státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly určené pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;
12)
„extrapolováním“ se rozumí projekce, prognóza nebo rozšíření známých dat na základě hodnot v rámci již pozorovaného časového intervalu;
13)
„pasivním“ se rozumí extrapolovaný po dobu, která přesahuje dobu aktualizace pozemních přehledových systémů;
14)
„dobou platnosti“ se rozumí okamžik, v němž řetězec v rámci přehledu změří položku dat, nebo doba, na niž řetězec v rámci přehledu tuto položku vypočte;
15)
„přesností“ se rozumí stupeň shody získané hodnoty položky dat s její skutečnou hodnotou v okamžiku, kdy tato položka dat vystoupí z řetězce v rámci přehledu;
16)
„dostupností“ se rozumí stupeň, v jakém jsou systém nebo složka v provozu a přístupné, je-li třeba je použít;
17)
„integritou“ se rozumí stupeň nezjištěné (na úrovni systému) neshody vstupní hodnoty položky dat s její výstupní hodnotou;
18)
„kontinuitou“ se rozumí pravděpodobnost, že systém bude provádět požadované funkce bez neplánovaného přerušení, za předpokladu, že je tento systém dostupný na počátku zamýšlené operace;
19)
„včasností“ se rozumí rozdíl mezi okamžikem výstupu položky dat a dobou platnosti této položky dat.
Článek 4
Požadavky na výkonnost
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí plynulost provozu v rámci vzdušného prostoru spadajícího do jejich pravomoci a na hranici s přilehlými vzdušnými prostory uplatněním příslušných minimálních požadavků na rozstupy mezi letadly.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby na podporu minimálních rozstupů uplatňovaných v souladu s odstavcem 1 byly jako nezbytné zavedeny systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d).
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby data na výstupu z řetězce v rámci přehledu podle čl. 2 odst. 1 byla v souladu s požadavky na výkonnost stanovenými v příloze I za předpokladu, že používané funkce palubních složek jsou v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
4. Pokud poskytovatel letových navigačních služeb u některého letadla zjistí, že jeho avionika vykazuje funkční anomálii, informuje provozovatele letu o odchylce od požadavků na výkonnost. Provozovatel záležitost prošetří před zahájením dalšího letu a zjedná nezbytnou nápravu v souladu s postupy běžné údržby a oprav pro dané letadlo a jeho avioniku.
Článek 5
Požadavky na interoperabilitu
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby všechna přehledová data předávaná z jejich systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům navigačních služeb byla v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb při předávání přehledových dat ze svých systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům letových navigačních služeb stanoví s těmito poskytovateli formální ujednání pro výměnu dat v souladu s požadavky stanovenými v příloze IV.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby řetězec v rámci kooperativního přehledu disponoval nejpozději do 2. ledna 2020 nezbytnou schopností, která jim umožní stanovit individuální identifikaci letadla pomocí identifikace letadla sestupným spojem, jíž disponují letadla vybavená v souladu s přílohou II.
4. Provozovatelé zajistí, aby:
a)
letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II;
b)
letadla s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B uvedené přílohy;
c)
letadla s pevnými křídly s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části C uvedené přílohy.
5. Provozovatelé zajistí, aby nejpozději do 7. prosince 2017:
a)
letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II;
b)
letadla s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B uvedené přílohy;
c)
letadla s pevnými křídly s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části C uvedené přílohy.
6. Provozovatelé zajistí, aby letadla vybavená v souladu s odstavci 4 a 5 s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů byla provozována s anténním systémem umožňujícím výběr, jak stanoví bod 3.1.2.10.4 přílohy 10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání), včetně všech změn až do č. 85.
7. Členské státy mohou uložit požadavky na vybavení v souladu s odst. 4 písm. b) a odst. 5 písm. b) všem letadlům provozovaným při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 v oblastech, kde jsou přehledové služby pomocí přehledových dat uvedených v části B přílohy II zajišťovány poskytovateli letových navigačních služeb.
8. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby před uvedením systémů podle čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) do provozu uplatňovali ta nejúčinnější zaváděcí řešení, která zohledňují místní provozní prostředí, omezení a potřeby, jakož i schopnosti uživatelů vzdušného prostoru.
Článek 6
Ochrana spektra
1. Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby odpovídač sekundárního přehledového radaru na palubě všech letadel přelétávajících přes členský stát nebyl vystavován nadměrnému počtu dotazů, které jsou vysílány pozemními dotazovači přehledového radaru a které buď vyvolávají odpovědi, nebo odpovědi nevyvolávají, ale mají dostatečný výkon na to, aby překročily minimální prahovou úroveň přijímače odpovídače sekundárního přehledového radaru.
2. Pro účely odstavce 1 platí, že součet těchto dotazů nesmí způsobit, aby odpovídač sekundárního přehledového radaru překročil rychlost odpovědí za sekundu, s výjimkou vysílání dotazovacího signálu, která je pro odpovědi módu A/C stanovena v bodě 3.1.1.7.9.1 a pro odpovědi módu S v bodě 3.1.2.10.3.7.3 přílohy 10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání).
3. Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby použití pozemního vysílače provozovaného v členském státě nevytvářelo škodlivé rušení na jiných přehledových systémech.
4. Dojde-li mezi členskými státy v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavcích 1 a 3 k neshodě, předloží dotyčné členské státy záležitost Komisi.
Článek 7
Související postupy
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb posoudí úroveň výkonnosti pozemního řetězce v rámci přehledu před jeho uvedením do provozu, jakož i pravidelně během provozu v souladu s požadavky stanovenými v příloze V.
2. Provozovatelé zajistí, aby alespoň každé dva roky, a kdykoli je zjištěna anomálie u konkrétního letadla, byla provedena kontrola tak, aby na výstupu odpovídačů sekundárního přehledového radaru instalovaných na palubě jejich letadel byly správné položky dat stanovené v bodě 3 části A přílohy II, v bodě 3 části B přílohy II a případně v bodě 2 části C přílohy II. Pokud některá položka dat není správná, provozovatel záležitost prošetří před zahájením dalšího letu a zjedná nezbytnou nápravu v souladu s postupy běžné údržby a oprav pro dané letadlo a jeho avioniku.
3. Členské státy zajistí, aby přidělení ICAO 24bitové adresy letadla letadlům vybaveným odpovídačem módu S bylo v souladu s hlavou 9 a jejím doplňkem přílohy 10 svazku III Chicagské úmluvy (2. vydání), včetně všech změn až do č. 85.
4. Provozovatelé zajistí, aby na palubě letadel, která provozují, pracovaly všechny odpovídače módu S s ICAO 24bitovou adresou letadla, která odpovídá registraci, již přidělil stát, v němž je letadlo registrováno.
Článek 8
Státní letadla
1. Členské státy nejpozději do 7. prosince 2017 zajistí, aby státní letadla provozovaná v souladu s čl. 2 odst. 2 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II.
2. Členské státy nejpozději do 1. ledna 2019 zajistí, aby státní letadla přepravního typu s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována v souladu s čl. 2 odst. 2, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B a části C uvedené přílohy.
3. Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2016 seznam státních letadel, která nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jež jsou v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy II, spolu s důvody jejich nevybavení.
Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2018 seznam státních letadel přepravního typu s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, která nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jež jsou v souladu s požadavky stanovenými v části B a části C přílohy II, spolu s důvody jejich nevybavení.
Důvodem nevybavení mohou být:
a)
závažné technické důvody;
b)
státní letadla provozovaná v souladu s čl. 2 odst. 2, která budou vyřazena z provozu nejpozději do 1. ledna 2020;
c)
omezení spojená se zadáváním zakázek.
4. Pokud státní letadla nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jak je stanoveno v odstavci 1 nebo 2 z důvodu uvedeného v odst. 3 písm. c), členské státy do odůvodnění zahrnou své plány v oblasti zadávání zakázek týkající se těchto letadel.
5. Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby státní letadla uvedená v odstavci 3 byla zapojena do provozu za předpokladu, že s nimi lze bezpečně nakládat v rámci kapacity systému uspořádání letového provozu.
6. Členské státy zveřejní postupy pro nakládání se státními letadly, jež nejsou vybavena podle odstavců 1 nebo 2, ve vnitrostátních leteckých informačních příručkách.
7. Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro nakládání se státními letadly, jež nejsou vybavena podle odstavce 1 nebo 2. Tyto plány se definují s přihlédnutím k omezením ve spojení s postupy uvedenými v odstavci 6.
Článek 9
Požadavky na bezpečnost
1. Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby dotčené strany provedly hodnocení bezpečnosti u všech stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d).
2. Členské státy zajistí, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami.
3. Během posouzení uvedeného v odstavcích 1 a 2 se zohlední alespoň požadavky stanovené v příloze VI.
Článek 10
Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení nebo jejich zplnomocnění zástupci usazení v Unii shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v příloze VII.
Za přijatelné postupy pro posouzení shody složek se však považují procesy certifikace v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (4), pokud zahrnují prokázání souladu s platnými požadavky na výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 11
Ověření systémů
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří mohou prokázat nebo kteří prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze VIII, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IX.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky stanovené v příloze VIII, uzavřou poddodavatelskou smlouvu s oznámeným subjektem o ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d). Toto ověření se provede v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy IX.
3. Za přijatelné postupy pro ověření systémů se považují certifikační procesy v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, pokud zahrnují prokázání shody s platnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 12
Dodatečné požadavky
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby všichni dotčení pracovníci byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb:
a)
vypracují a udržují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni dotčení pracovníci mohli používat toto nařízení;
b)
zajistí, aby příručky uvedené v písmenu a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a uspořádání dokumentace;
c)
zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
3. Provozovatelé přijmou nezbytná opatření pro zajištění toho, aby pracovníci provozující a udržující přehledové vybavení byli řádně informováni o příslušných ustanoveních tohoto nařízení, absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce a aby pokyny k používání tohoto vybavení byly v případě, že je to proveditelné, k dispozici v pilotní kabině.
4. Členské státy zajistí souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací o přehledovém vybavení ve vnitrostátních leteckých informačních příručkách.
Článek 13
Výjimky týkající se řetězce v rámci kooperativního přehledu
1. Ve zvláštním případě přístupových oblastí, ve kterých jsou letové provozní služby poskytovány vojenskými jednotkami nebo pod vojenským dohledem, a v případě, že souladu s čl. 5 odst. 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, sdělí členské státy Komisi do 31. prosince 2017 datum zajištění souladu řetězce v rámci kooperativního přehledu, které musí být stanoveno nejpozději na 2. ledna 2025.
2. Po konzultacích s manažerem struktury vzdušného prostoru a nejpozději do 31. prosince 2018 může Komise přezkoumat výjimky sdělené podle odstavce 1, které by mohly mít významný dopad na EATMN.
Článek 14
Výjimky týkající se letadel
1. Letadlům určitých typů s prvním osvědčením letové způsobilosti vydaným přede dnem 8. ledna 2015, jejichž maximální vzletová hmotnost převyšuje 5 700 kg, nebo jejichž maximální cestovní pravá vzdušná rychlost je větší než 250 uzlů a na jejichž palubní digitální sběrnici není dostupný úplný soubor parametrů stanovených v části C přílohy II, může být udělena výjimka z plnění požadavků uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. c).
2. Letadlům určitých typů s prvním osvědčením letové způsobilosti vydaným přede dnem 1. ledna 1990, jejichž maximální vzletová hmotnost převyšuje 5 700 kg, nebo jejichž maximální cestovní pravá vzdušná rychlost je větší než 250 uzlů, může být udělena výjimka z plnění požadavků uvedených v čl. 5 odst. 6.
3. Dotyčné členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2017 podrobné informace odůvodňující nutnost udělit těmto určitým typům letadel výjimky na základě kritérií uvedených v odstavci 5.
4. Komise posoudí žádosti o výjimku uvedenou v odstavci 3 a po konzultaci s dotčenými stranami přijme rozhodnutí.
5. Kritéria uvedená v odstavci 3 zahrnují:
a)
určité typy letadel, jejichž výroba končí;
b)
určité typy letadel, které jsou vyráběny v omezeném počtu;
c)
nepřiměřené náklady na přepracování.
Článek 15
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 4, čl. 5 odst. 1 a 2 a čl. 7 odst. 1 se použijí ode dne 13. prosince 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. listopadu 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1207/2011 AL COMISIEI
din 22 noiembrie 2011
de stabilire a cerințelor pentru performanța și interoperabilitatea funcției de supraveghere în cadrul Cerului unic european
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulamentul privind interoperabilitatea) (1), în special articolul 3 alineatul (5),
întrucât:
(1)
Comisia a acordat Eurocontrol un mandat în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea Cerului unic european (regulamentul-cadru) (2) să definească cerințele privind performanța și interoperabilitatea funcției de supraveghere în cadrul rețelei europene de gestionare a traficului aerian (denumită în continuare „EATMN”). Prezentul regulament se bazează pe raportul de mandat aferent prezentat la 9 iulie 2010.
(2)
Continuitatea operațiunilor depinde de coerența cerințelor minime privind separarea aeronavelor aplicate în cadrul spațiului aerian al Cerului unic european.
(3)
Pentru a se asigura interoperabilitatea, trebuie aplicate principii comune atunci când are loc schimbul de date de supraveghere între sisteme. De asemenea, trebuie identificate capacitățile și performanțele minime aplicabile componentelor aflate la bord ale sistemelor de supraveghere.
(4)
Capacitățile componentelor la bord ale sistemelor de supraveghere trebuie să ofere flexibilitate furnizorilor de servicii de navigație aeriană în privința alegerii celei mai potrivite soluții pentru supravegherea de la sol în mediile lor specifice.
(5)
Punerea în aplicare a prezentului regulament nu trebuie să aducă atingere introducerii altor aplicații și tehnologii de supraveghere care aduc beneficii în medii specifice.
(6)
Este necesar ca operatorii să fie anunțați din timp pentru a echipa aeronavele noi precum și flotele deja existente cu noi capacități. Trebuie să se țină seama de acest lucru la stabilirea termenelor privind introducerea echipamentului obligatoriu.
(7)
Este necesar să se identifice criterii pentru eventuale scutiri, bazate în special pe considerente economice sau tehnice solide, care să permită, în mod excepțional, operatorilor să nu echipeze anumite tipuri de aeronave cu unele dintre capacitățile prevăzute. Este necesar să se stabilească proceduri corespunzătoare care să permită Comisiei să ia decizii în această privință.
(8)
Pentru a asigura interoperabilitatea sistemelor de supraveghere aflate la bord și la sol, codul de adresă de 24 de biți a aeronavei OACI trebuie alocat și exploatat în conformitate cu cerințele Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).
(9)
Baza stabilită prin implementarea capacităților ADS-B „Out” de către operatorii de aeronave trebuie să permită introducerea aplicațiilor la sol și să faciliteze, de asemenea, introducerea viitoarelor aplicații de bord.
(10)
Sistemele EATMN trebuie să susțină implementarea unor concepte de exploatare avansate, aprobate și validate pentru toate fazele de zbor, în special după cum se prevede în Planul general pentru dezvoltarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR).
(11)
Performanța sistemelor care intră sub incidența prezentului regulament și a componentelor acestora trebuie fie evaluată periodic, luându-se în considerare mediul local în care funcționează.
(12)
Aplicarea uniformă a unor proceduri specifice în cadrul spațiului aerian al cerului unic european este esențială pentru asigurarea interoperabilității și a continuității operațiunilor.
(13)
Spectrul de radiofrecvențe utilizat de sistemele de supraveghere trebuie să fie protejat împotriva interferențelor parazite. Statele membre trebuie să ia măsurile necesare în acest sens.
(14)
Prezentul regulament nu vizează operațiunile și instruirea militară menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
(15)
În vederea menținerii sau a îmbunătățirii nivelurilor existente de siguranță a operațiunilor, statelor membre trebuie să le revină obligația de a asigura realizarea, de către părțile implicate, a unei evaluări a siguranței, care să includă identificarea pericolelor, evaluarea și diminuarea riscurilor. Implementarea armonizată a unor astfel de procese în sistemele reglementate prin prezentul regulament necesită identificarea unor cerințe specifice de siguranță pentru toate cerințele de interoperabilitate și performanță.
(16)
În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 552/2004, normele de aplicare a interoperabilității trebuie să descrie procedurile specifice de evaluare a conformității care trebuie folosite pentru evaluarea fie a conformității, fie a adecvării la utilizarea dată a componentelor, precum și verificarea sistemelor.
(17)
În cazul serviciilor de trafic aerian furnizate în principal aeronavelor operate în regim de trafic aerian general sub supraveghere militară, respectarea prezentului regulament ar putea fi împiedicată de unele constrângeri legate de procedura de achiziții publice.
(18)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru Cerul unic,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament stabilește cerințele aplicabile sistemelor care contribuie la furnizarea de date de supraveghere, componentelor acestora și procedurilor asociate, pentru a asigura armonizarea performanței, interoperabilitatea și eficiența acestor sisteme în cadrul rețelei europene de gestionare a traficului aerian (EATMN) și în scopul coordonării civil-militare.
Articolul 2
Domeniu de aplicare
(1) Prezentul regulament se aplică lanțului de supraveghere format din:
(a)
sistemele de supraveghere aflate la bord, componentele acestora și procedurile asociate;
(b)
sistemele de supraveghere de la sol, componentele acestora și procedurile asociate;
(c)
sistemele de prelucrare a datelor de supraveghere, componentele acestora și procedurile asociate;
(d)
sistemele de comunicații sol-sol utilizate pentru distribuirea de date de supraveghere, componentele acestora și procedurile asociate.
(2) Prezentul regulament se aplică tuturor zborurilor operate în regim de trafic aerian general, în conformitate cu regulile zborului instrumental din interiorul spațiului aerian prevăzut la articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (3), cu excepția articolului 7 alineatele (3) și (4) care se aplică tuturor zborurilor operate în regim de trafic aerian general.
(3) Prezentul regulament se aplică furnizorilor de servicii de trafic aerian care prestează servicii de control al traficului aerian pe baza datelor de supraveghere, și furnizorilor de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere care operează sistemele prevăzute la alineatul (1).
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile de la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
De asemenea, se aplică următoarele definiții:
1.
„date de supraveghere” înseamnă orice element de date, cu sau fără marcaj de timp, din cadrul sistemului de supraveghere care se referă la:
(a)
poziția 2D a aeronavei;
(b)
poziția pe verticală a aeronavei;
(c)
atitudinea aeronavei;
(d)
identitatea aeronavei;
(e)
codul de adresă OACI de 24 biți a aeronavei;
(f)
intenția aeronavei;
(g)
viteza aeronavei;
(h)
accelerația aeronavei;
2.
„operator” înseamnă o persoană, organizație sau întreprindere care exploatează aeronave sau oferă servicii de exploatare a acestora;
3.
„ADS-B” (automatic dependent surveillance - broadcast) înseamnă supraveghere automată dependentă-radioemisie, o tehnică de supraveghere prin care aeronavele furnizează automat, prin intermediul unei legături de date, datele provenite de la sistemele de navigație de la bord și de la sistemele de determinare a poziției;
4.
„ADS-B Out” înseamnă transmiterea de date de supraveghere ADS-B de către o aeronavă;
5.
„interferențe parazite” înseamnă interferențele care împiedică îndeplinirea cerințelor de performanță;
6.
„lanț de supraveghere” înseamnă un sistem alcătuit din totalitatea componentelor aflate la bord și la sol, utilizat pentru a determina respectivele elemente de date de supraveghere a aeronavelor, inclusiv sistemul de prelucrare a datelor de supraveghere, dacă s-a introdus un atare sistem;
7.
„lanț de supraveghere în cooperare” înseamnă un lanț de supraveghere care necesită atât componentele de la sol, cât și pe cele de bord pentru a determina elementele de date de supraveghere;
8.
„sistem de prelucrare a datelor de supraveghere” înseamnă un sistem care prelucrează toate intrările de supraveghere primite pentru a obține cea mai bună estimă a datelor curente de supraveghere a aeronavei;
9.
„identificarea aeronavei” înseamnă un grup de litere, cifre sau o combinație de litere și cifre, care fie coincide cu indicativul aeronavei utilizat în comunicațiile aer-sol, fie este echivalentul codat al acestuia, și care este utilizată pentru identificarea aeronavei în comunicațiile sol-sol pentru serviciile de trafic aerian;
10.
„aeronavă de stat” înseamnă orice aeronavă utilizată de serviciile militare, vamale și de poliție;
11.
„aeronavă de stat de tip transport” înseamnă o aeronavă de stat cu aripă fixă, concepută în vederea transportului de persoane și/sau de mărfuri;
12.
„a extrapola” înseamnă a prevedea, a prognoza sau a extinde datele cunoscute pe baza valorilor care au fost deja observate într-un interval de timp;
13.
„urmărit în mod memorie” (coasted) înseamnă extrapolat pentru o perioadă mai lungă decât perioada de actualizare a sistemelor de supraveghere de la sol;
14.
„momentul aplicabilității” înseamnă momentul în care elementul de date a fost măsurat de către lanțul de supraveghere sau momentul pentru care a fost calculat de către acesta;
15.
„precizie” înseamnă gradul de conformitate a valorii furnizate a unui element de date cu valoarea sa reală la o ieșire a lanțului de supraveghere;
16.
„disponibilitate” înseamnă gradul în care un sistem sau o componentă este operațională și accesibilă atunci când este necesară utilizarea sa;
17.
„integritate” înseamnă gradul neconformității nedepistate (la nivel de sistem) între valoarea de intrare a elementului de date și valoarea sa de ieșire;
18.
„continuitate” înseamnă probabilitatea ca un sistem să îndeplinească funcția necesară fără o întrerupere neplanificată, presupunând că sistemul este disponibil la inițierea exploatării preconizate;
19.
„promptitudine” înseamnă diferența dintre momentul de ieșire al unui element de date și momentul său de aplicabilitate.
Articolul 4
Cerințe de performanță
(1) Furnizorii de servicii de navigație aeriană asigură continuitatea operațiunilor în interiorul spațiului aerian aflat în responsabilitatea lor și la frontiera cu spațiile aeriene adiacente prin aplicarea cerințelor minime adecvate pentru separarea aeronavelor.
(2) Furnizorii de servicii de navigație aeriană se asigură că sistemele menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d) sunt instalate corespunzător pentru a susține minimele de separare aplicate în conformitate cu alineatul (1).
(3) Furnizorii de servicii de navigație aeriană se asigură că ieșirile lanțului de supraveghere menționat la articolul 2 alineatul (1) respectă cerințele de performanță indicate în anexa I, cu condiția ca funcțiile componentelor de bord folosite să respecte cerințele indicate în anexa II.
(4) În cazul în care un furnizor de servicii de navigație aeriană identifică o aeronavă a cărei avionică prezintă anomalii funcționale, acesta îl informează pe operatorul zborului cu privire la abaterea de la cerințele de performanță. Operatorul procedează la investigarea problemei semnalate înainte de inițierea următorului zbor. Rectificările necesare se efectuează conform procedurilor normale de întreținere și procedurilor corective aplicabile aeronavei și avionicii sale.
Articolul 5
Cerințele de interoperabilitate
(1) Furnizorii de servicii de navigație aeriană se asigură că toate datele de supraveghere transferate din sistemele lor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b) și (c) către alți furnizori de servicii de navigație respectă cerințele prevăzute în anexa III.
(2) Furnizorii de servicii de navigație aeriană, atunci când transferă datele de supraveghere din sistemele lor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b) și (c) către alți furnizori de servicii de navigație aeriană, încheie acorduri oficiale cu aceștia pentru schimbul datelor, în conformitate cu cerințele indicate în anexa IV.
(3) Furnizorii de servicii de navigație aeriană se asigură că, la 2 ianuarie 2020 cel târziu, lanțul de supraveghere în cooperare dispune de capacitatea necesară care să le permită să stabilească identificarea individuală a unei aeronave printr-un semnal de răspuns, realizată de aeronave echipate în conformitate cu anexa II.
(4) Operatorii se asigură că:
(a)
aeronavele care efectuează zborurile menționate la articolul 2 alineatul (2) cu un certificat de navigabilitate individual eliberat pentru prima dată la 8 ianuarie 2015 sau ulterior sunt dotate cu transpondere radar secundar de supraveghere având capacitățile indicate în partea A a anexei II;
(b)
aeronavele cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau având o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 de noduri, care efectuează zborurile menționate la articolul 2 alineatul (2), cu un certificat de navigabilitate individual eliberat pentru prima dată la 8 ianuarie 2015 sau ulterior sunt dotate cu transpondere radar secundar de supraveghere având, în plus față de capacitățile indicate în partea A a anexei II, capacitățile indicate în partea B a anexei respective;
(c)
aeronavele cu aripă fixă și cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau având o capacitate maximă vitezei reale de croazieră de peste 250 de noduri, care efectuează zborurile menționate la articolul 2 alineatul (2), cu un certificat de navigabilitate individual eliberat pentru prima dată la 8 ianuarie 2015 sau ulterior sunt dotate cu transpondere radar secundar de supraveghere având, în plus față de capacitățile indicate în partea A a anexei II, capacitățile indicate în partea C a anexei respective.
(5) Operatorii se asigură că, până la 7 decembrie 2017 cel târziu:
(a)
aeronavele care efectuează zborurile menționate la articolul 2 alineatul (2), cu un certificat de navigabilitate individual eliberat pentru prima dată înainte de 8 ianuarie 2015, sunt dotate cu transpondere radar secundar de supraveghere, având capacitățile indicate în partea A a anexei II;
(b)
aeronavele cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau având o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 de noduri, care efectuează zborurile menționate la articolul 2 alineatul (2), cu un certificat de navigabilitate individual eliberat pentru prima dată înainte de 8 ianuarie 2015 sunt prevăzute cu transpondere radar secundar de supraveghere având, în plus față de capacitățile indicate în partea A a anexei II, capacitățile indicate în partea B a anexei respective;
(c)
aeronavele cu aripă fixă și cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau având o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 de noduri, care efectuează zborurile menționate la articolul 2 alineatul (2), cu un certificat de navigabilitate individual eliberat pentru prima dată înainte de 8 ianuarie 2015 sunt dotate cu transpondere radar secundar de supraveghere având, în plus față de capacitățile indicate în partea A a anexei II, capacitățile indicate în partea C a anexei respective.
(6) Operatorii se asigură că aeronavele echipate în conformitate cu alineatele (4) și (5) care au o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 de noduri operează cu diversitate de antene astfel cum este prevăzut la punctul 3.1.2.10.4 din Anexa 10 la Convenția de la Chicago, volumul IV, ediția a patra, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85.
(7) Fără a aduce atingere articolului 8, statele membre pot impune cerințe de dotare în conformitate cu alineatul (4) litera (b) și cu alineatul (5) litera (b) pentru toate aeronavele care efectuează zborurile menționate la articolul 2 alineatul (2) în zonele în care serviciile de supraveghere care utilizează datele de supraveghere identificate în partea B a anexei II sunt prestate de furnizorii de servicii de navigație aeriană.
(8) Furnizorii de servicii de navigație aeriană se asigură că aplică, înainte de punerea în serviciu a sistemelor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d), cele mai eficiente soluții de utilizare, ținând seama de mediile de operare locale, de constrângeri și necesități, precum și de capacitățile utilizatorilor spațiului aerian.
Articolul 6
Protejarea spectrului de radiofrecvențe
(1) Până la 5 februarie 2015 cel târziu, statele membre se asigură că un transponder radar secundar de supraveghere aflat la bordul unei aeronave care survolează teritoriul unui stat membru nu este supus unor interogări excesive transmise de interogatoarele de supraveghere de la sol care solicită răspunsuri sau care, fără a solicita un răspuns, au suficientă putere pentru a depăși pragul minim al receptorului transponderului radar secundar de supraveghere.
(2) În sensul alineatului (1), suma acestor interogări nu trebuie să determine transponderul radar secundar de supraveghere să depășească ratele de răspuns pe secundă, cu excepția transmisiilor squitter, menționate în anexa 10 la Convenția de la Chicago, volumul IV, ediția a patra, la punctul 3.1.1.79.1 pentru răspunsurile în modul A/C și la punctul 3.1.2.10.3.7.3 pentru răspunsurile în modul S.
(3) Până la 5 februarie 2015 cel târziu, statele membre se asigură că utilizarea unui emițător aflat la sol care funcționează într-un stat membru nu produce interferențe parazite asupra altor sisteme de supraveghere.
(4) În cazul unui dezacord între statele membre cu privire la măsurile detaliate la alineatele (1) și (3), statele membre în cauză trebuie să se adreseze Comisiei spre soluționare.
Articolul 7
Proceduri asociate
(1) Furnizorii de servicii de navigație aeriană evaluează nivelul de performanță al lanțului de supraveghere de la sol înainte de punerea sa în serviciu, precum și periodic în timpul serviciului, în conformitate cu cerințele indicate în anexa V.
(2) Operatorii se asigură că se efectuează o verificare cel puțin o dată la doi ani și ori de câte ori este detectată o anomalie la o anumită aeronavă, astfel încât elementele de date indicate la punctul 3 din partea A a anexei II, la punctul 3 din partea B a anexei II și la punctul 2 din partea C a anexei II, dacă este cazul, să fie furnizate corect la ieșirea transponderelor radar secundar de supraveghere instalate la bordul aeronavelor lor. Dacă elementele de date nu sunt corect furnizate, operatorul procedează la investigarea problemei înainte de inițierea următorului zbor, rectificările necesare trebuind efectuate în conformitate cu procedurile normale de întreținere și cu procedurile corective aplicabile aeronavei și avionicii sale.
(3) Statele membre se asigură că alocarea codurilor de adresă OACI de 24-biți aeronavelor dotate cu un transponder în mod S respectă capitolul 9 și apendicele la anexa 10 la Convenția de la Chicago, volumul III, a doua ediție, inclusiv toate amendamentele până la nr. 85.
(4) Operatorii se asigură că, la bordul aeronavei pe care o exploatează, orice transponder în mod S operează cu un cod de adresă OACI de 24-biți aeronavelor care corespunde înmatriculării atribuite de statul în care aeronava este înmatriculată.
Articolul 8
Aeronave de stat
(1) Statele membre se asigură că, până la 7 decembrie 2017 cel târziu, aeronavele de stat care operează în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) sunt dotate cu transpondere radar secundar de supraveghere având capacitatea indicată în partea A a anexei II.
(2) Statele membre se asigură că, până la 1 ianuarie 2019 cel târziu, aeronavele de stat de tip transport cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau cu o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 de noduri, care operează în conformitate cu articolul 2 alineatul (2), sunt dotate cu transpondere radar secundar de supraveghere care dețin în plus față de capacitatea indicată în partea A a anexei II, capacitatea indicată în părțile B și C ale anexei respective.
(3) Statele membre comunică Comisiei, până la data de 1 iulie 2016 cel târziu, lista aeronavelor de stat care nu pot fi echipate cu transpondere radar secundar de supraveghere conforme cu cerințele indicate în partea A a anexei II, împreună cu justificarea pentru neechipare.
Statele membre comunică Comisiei, până la data de 1 iulie 2018 cel târziu, lista aeronavelor de stat de tip transport cu o masă maximă certificată la decolare mai mare de 5 700 kg sau cu o capacitate maximă a vitezei reale de croazieră de peste 250 de noduri, care nu pot fi dotate cu transpondere radar secundar de supraveghere conforme cu cerințele indicate în partea B și în partea C a anexei II, împreună cu justificarea pentru neechipare.
Justificarea pentru neechipare este una dintre următoarele:
(a)
motive tehnice stringente;
(b)
aeronave de stat care operează în conformitate cu articolul 2 alineatul (2), care vor fi scoase din serviciul operațional până la 1 ianuarie 2020 cel târziu;
(c)
constrângeri în legătură cu achizițiile publice.
(4) Dacă aeronavele de stat nu pot fi echipate cu transpondere radar secundar de supraveghere în conformitate cu alineatele (1) sau (2) pentru motivele indicate la alineatul (3) litera (c), statele membre includ în justificare planurile lor de achiziții referitoare la aceste aeronave.
(5) Furnizorii de servicii de trafic aerian se asigură că aeronavele de stat menționate la alineatul (3) pot fi preluate, cu condiția ca acestea să poată fi manevrate în siguranță în limitele capacității sistemului de management al traficului aerian.
(6) Statele membre publică procedurile privind manevrarea aeronavelor de stat care nu sunt echipate în conformitate cu alineatele (1) sau (2) în publicațiile naționale de informare aeronautică.
(7) Furnizorii de servicii de trafic aerian comunică anual statelor membre care i-au desemnat planurile de manevrare a aeronavelor de stat care nu sunt dotate conform alineatului (1) sau (2). Aceste planuri se stabilesc ținând seama de limitele de capacitate asociate procedurilor menționate la alineatul (6).
Articolul 9
Cerințe de siguranță
(1) Statele membre se asigură că, până la 5 februarie 2015 cel târziu, părțile în cauză realizează o evaluare a siguranței pentru toate sistemele existente menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d).
(2) Statele membre se asigură că orice modificare a sistemelor existente menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d) sau că introducerea de sisteme noi este precedată de o evaluare a siguranței, care să includă identificarea pericolelor, precum și evaluarea și diminuarea riscurilor, realizate de părțile implicate.
(3) În decursul evaluărilor menționate la alineatele (1) și (2), se iau în considerare cerințele indicate în anexa VI ca nivel minim.
Articolul 10
Conformitatea sau adecvarea la utilizarea dată a componentelor
Înainte de emiterea unei declarații CE de conformitate sau de adecvare la utilizarea dată, prevăzută la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004, producătorii de componente ale sistemelor menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament sau reprezentanții autorizați ai acestora în Uniune, stabiliți în Comunitate, evaluează conformitatea sau adecvarea la utilizarea dată a componentelor respective în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa VII.
Cu toate acestea, procesele de certificare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (4) se consideră ca proceduri acceptabile pentru evaluarea conformității componentelor dacă includ demonstrarea conformării cu cerințele aplicabile de interoperabilitate, performanță și siguranță prevăzute de prezentul regulament.
Articolul 11
Verificarea sistemelor
(1) Furnizorii de servicii de navigație aeriană care pot demonstra sau care au demonstrat că îndeplinesc condițiile stabilite în anexa VIII efectuează o verificare a sistemelor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d) în conformitate cu cerințele indicate în partea A a anexei IX.
(2) Furnizorii de servicii de navigație aeriană care nu pot demonstra că îndeplinesc condițiile stabilite în anexa VIII subcontractează unui organism notificat verificarea sistemelor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d). Această verificare se efectuează în conformitate cu cerințele indicate în partea B a anexei IX.
(3) Procesele de certificare care sunt conforme cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008 sunt considerate proceduri acceptabile pentru verificarea sistemelor dacă includ demonstrarea conformării cu cerințele aplicabile de interoperabilitate, performanță și siguranță prevăzute de prezentul regulament.
Articolul 12
Cerințe suplimentare
(1) Furnizorii de servicii de navigație aeriană se asigură că toți membrii personalului în cauză sunt informați în mod adecvat cu privire la cerințele prevăzute de prezentul regulament și că sunt pregătiți pentru atribuțiile lor de serviciu.
(2) Furnizorii de servicii de navigație aeriană:
(a)
elaborează și păstrează manuale de operare care cuprind instrucțiunile și informațiile necesare pentru ca toți membrii personalului în cauză să poată aplica prezentul regulament;
(b)
se asigură că manualele menționate la litera (a) sunt accesibile și ținute la zi în permanență, actualizarea și distribuția lor făcând obiectul unui management adecvat al calității și al configurației documentației;
(c)
se asigură că metodele de lucru și procedurile de operare sunt conforme cu prezentul regulament.
(3) Operatorii iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că membrii personalului care exploatează și întreține echipamentele de supraveghere sunt informați în mod corespunzător în legătură cu dispozițiile pertinente ale prezentului regulament, că sunt instruiți în mod corespunzător pentru atribuțiile lor de serviciu și că, acolo unde este posibil, instrucțiunile de utilizare a acestor echipamente sunt disponibile în carlingă.
(4) Statele membre asigură respectarea dispozițiilor prezentului regulament, inclusiv publicarea informațiilor relevante referitoare la echipamentele de supraveghere în publicațiile naționale de informare aeronautică.
Articolul 13
Derogări aplicabile lanțului de supraveghere în cooperare
(1) În cazul particular al zonelor de apropiere în care serviciile de trafic aerian sunt furnizate de unități militare sau sub supraveghere militară și în cazul în care anumite constrângeri legate de achizițiile publice împiedică conformarea cu articolul 5 alineatul (3), statele membre comunică Comisiei, până la 31 decembrie 2017 cel târziu, data conformării lanțului de supraveghere în cooperare, care nu poate depăși data de 2 ianuarie 2025.
(2) După consultarea administratorului de rețea și nu mai târziu de 31 decembrie 2018, Comisia poate revizui derogările comunicate în temeiul alineatului (1), care ar putea avea un impact semnificativ asupra EATMN.
Articolul 14
Scutiri pentru unele tipuri de aeronave
(1) Anumite tipuri de aeronave cu un prim certificat de navigabilitate eliberat înainte de 8 ianuarie 2015 care au o masă maximă la decolare mai mare de 5 700 kg sau o viteză reală maximă de croazieră mai mare de 250 de noduri și care nu dispun de setul complet de parametri detaliat în partea C a anexei II pe o magistrală digitală de date la bordul aeronavelor pot fi scutite de obligați de a respecta cerințele prevăzute la articolul 5 alineatul (5) litera (c).
(2) Anumite tipuri de aeronave cu un prim certificat de navigabilitate eliberat înainte de 1 ianuarie 1990 care au o masă maximă la decolare mai mare de 5 700 kg sau o viteză reală maximă de croazieră mai mare de 250 de noduri pot fi scutite de obligația de a respecta cerințele de la articolul 5 alineatul (6).
(3) Statele membre în cauză comunică Comisiei, până la data de 1 iulie 2017 cel târziu, informații detaliate care să justifice necesitatea acordării unor scutiri pentru tipurile respective de aeronave, pe baza criteriilor de la alineatul (5).
(4) Comisia analizează cererile de scutire menționate la alineatul (3) și, în urma unor consultări cu părțile interesate, adoptă o decizie
(5) Criteriile menționate la alineatul (3) includ următoarele:
(a)
anumite tipuri de aeronave aflate la sfârșitul ciclului lor de exploatare;
(b)
anumite tipuri de aeronave produse în cantități limitate;
(c)
costuri de modernizare disproporționate.
Articolul 15
Intrarea în vigoare și aplicarea
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 4, articolul 5 alineatele (1) și (2) și articolul 7 alineatul (1) se aplică de la 13 decembrie 2013.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 22 noiembrie 2011.