ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 243/2012/EU
ze dne 14. března 2012
o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se směrnicí 2002/21/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (3) může Komise předkládat Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrhy na vytvoření víceletých programů politiky rádiového spektra. Tyto programy by měly stanovit politickou orientaci a cíle pro strategické plánování a harmonizaci využívání rádiového spektra v souladu se směrnicemi platnými pro sítě a služby elektronických komunikací. Tato politická orientace a cíle by se měly týkat dostupnosti a efektivního využívání rádiového spektra, což je nezbytnou podmínkou pro vytvoření a fungování vnitřního trhu. Program politiky rádiového spektra (dále jen „program“) by měl podporovat cíle a klíčová opatření uvedené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 o Strategii Evropa 2020, ve sdělení Komise ze dne 26. srpna o Digitální agendě pro Evropu a je zahrnut mezi 50 prioritních opatření uvedených ve sdělení Komise ze dne 11. listopadu 2010„Na cestě k aktu o jednotném trhu“.
(2)
Tímto rozhodnutím by neměly být dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (4), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (5), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES ze dne 7. března 2002 o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací (autorizační směrnice) (6), směrnice 2002/21/ES, jakož ani rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (7). Tímto rozhodnutím by neměla být rovněž dotčena opatření přijatá v souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména opatření týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky, ani oprávnění členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti a obrany.
(3)
Rádiové spektrum je klíčovým veřejným zdrojem pro důležitá odvětví a služby včetně mobilní, bezdrátové širokopásmové a družicové komunikace, televizního a rozhlasového vysílání, dopravy, radiolokace a aplikací, jako jsou výstražná zařízení, dálková ovládání, přístroje pro nedoslýchavé, mikrofony a lékařské přístroje. Podporuje veřejné služby, jako jdou služby ochrany a ostrahy a bezpečnostní služby včetně civilní obrany, a vědeckou činnost, jako je meteorologie, pozorování Země, radioastronomie a výzkum vesmíru. Snadný přístup k rádiovému spektru hraje určitou roli i při poskytování elektronických komunikací, zejména pro občany a podniky nacházející se ve vzdálených nebo řídce obydlených oblastech, jako jsou venkovské oblasti nebo ostrovy. Regulační opatření v oblasti rádiového spektra mají proto hospodářské, bezpečnostní, zdravotní i sociální důsledky, důsledky v oblasti veřejného zájmu, kultury, vědy, životního prostředí i techniky.
(4)
S ohledem na správu, přidělování a využívání rádiového spektra by měl být přijat nový hospodářský a sociální přístup. Tento přístup by se měl zaměřit především na politiku rádiového spektra, a to s cílem zajistit větší účinnost rádiového spektra a lepší plánování kmitočtů a poskytnout záruky proti chování, které je v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.
(5)
Strategické plánování a harmonizace využívání rádiového spektra na úrovni Unie by mělo posílit vnitřní trh služeb a zařízení bezdrátových elektronických komunikací, jakož i další politiky Unie, pro něž je využívání rádiového spektra nezbytné, a vytvořit tak nové příležitosti pro inovace a vytváření pracovních míst, a zároveň přispět k hospodářskému oživení a sociální integraci v celé Unii a současně respektovat důležité společenské, kulturní a ekonomické hodnoty rádiového spektra.
(6)
Harmonizace přiměřeného využívání rádiového spektra může být rovněž přínosná pro zajištění kvality služeb poskytovaných prostřednictvím elektronických komunikací a je důležitá pro vytváření úspor z rozsahu snížením nákladů na zavádění bezdrátových sítí i výdajů spotřebitelů na bezdrátová zařízení. Proto Unie potřebuje politický program, který se bude vztahovat na vnitřní trh ve všech oblastech politik Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
(7)
Program by měl podpořit hospodářskou soutěž a přispět k položení základů pro skutečně jednotný digitální trh.
(8)
Program by měl zejména podporovat strategii Evropa 2020 vzhledem k obrovskému potenciálu bezdrátových služeb pro rozvoj hospodářství založeného na znalostech, pro rozvoj a podporu odvětví, jež závisejí na informačních a komunikačních technologiích, a pro překlenutí digitální propasti. Stále častější využívání především audiovizuálních mediálních služeb a on-line obsahu zvyšuje poptávku po rychlosti a pokrytí. Jde rovněž o klíčové opatření v rámci Digitální agendy pro Evropu, jejímž cílem je zajistit rychlý širokopásmový internet pro budoucí hospodářství založené na znalostech a na sítích, s ambiciózním cílem univerzálního širokopásmového pokrytí. Poskytování nejvyšší možné rychlosti a kapacity pevného a bezdrátového širokopásmového připojení přispívá k dosažení cíle spočívajícího v zajištění přístupu k širokopásmovému připojení s minimální rychlosti 30 Mbps pro všechny do roku 2020 a přístupu k širokopásmovému připojení o rychlosti minimálně 100 Mbps pro alespoň polovinu domácností v Unii a je důležité pro podporu hospodářského růstu a celosvětové konkurenceschopnosti a nezbytné pro dosažení udržitelných hospodářských a sociálních přínosů jednotného digitálního trhu. Program by měl rovněž podporovat a prosazovat další odvětvové politiky Unie, jako je udržitelné životní prostředí a hospodářské a sociální začlenění pro všechny občany Unie. Vzhledem k významu bezdrátových aplikací pro inovace je program rovněž klíčovou iniciativou na podporu politik Unie v oblasti inovací.
(9)
Program by měl položit základy pro rozvoj, který Unii umožní zaujmout vedoucí postavení, pokud jde o rychlost širokopásmového připojení, mobilitu, pokrytí a kapacitu. Toto vedoucí postavení je důležité pro vytvoření konkurenceschopného jednotného digitálního trhu, který by zpřístupnil vnitřní trh pro všechny občany Unie.
(10)
Program by měl stanovit hlavní zásady a cíle do roku 2015 pro členské státy a orgány Unie a vytyčit konkrétní prováděcí iniciativy. Přestože správa rádiového spektra stále zůstává z velké části v kompetenci jednotlivých států, měla by být prováděna v souladu se stávajícími právními předpisy Unie a umožňovat opatření, která sledují prosazování politik Unie.
(11)
Program by měl rovněž zohledňovat rozhodnutí č. 676/2002/ES a odborné poznatky Evropské konference správ pošt a telekomunikací ( dále jen „CEPT“), aby mohly být politiky Unie, které využívají rádiové spektrum a které byly schváleny Evropským parlamentem a Radou, prováděny prostřednictvím technických prováděcích opatření, přičemž tato opatření mohou být přijímána, kdykoli to bude pro provádění stávajících politik Unie nezbytné.
(12)
Snadný přístup k rádiovému spektru může vyžadovat nové typy oprávnění, jako například oprávnění týkající se kolektivního využívání rádiového spektra nebo sdílení infrastruktury, jejichž uplatňování v Unii by bylo možné usnadnit stanovením osvědčených postupů a podporou sdílení informací a také vymezením určitých společných či sbližujících se podmínek pro využívání rádiového spektra. Obecná oprávnění, která představují nejméně omezující typ oprávnění, jsou zvláště zajímavá v případech, kdy možnost rušení neohrožuje provoz a rozvoj dalších služeb.
(13)
Ačkoli tzv. „kognitivní technologie“ jsou dosud ve fázi vývoje, měly by být již nyní podrobněji zkoumány, mimo jiné pomocí sdílení na základě geolokace.
(14)
Hospodářskému růstu by mohlo významně napomoci obchodování s právy k rádiovému spektru ve spojení s podmínkami jeho flexibilního využívání. Proto by mělo být možné podle směrnice 2002/21/ES okamžitě obchodovat s právy v pásmech, v nichž bylo již flexibilní využití právními předpisy Unie zavedeno. Sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění pro tato pásma a společná opatření zabraňující hromadění práv k využívání rádiového spektra, jež by mohla vést ke vzniku dominantního postavení a nepřípustnému nevyužívání těchto práv, by usnadnily koordinované zavádění těchto opatření všemi členskými státy a nabývání uvedených práv kdekoli v Unii. Ve vhodných případech je třeba podporovat kolektivní (nebo sdílené) využívání rádiového spektra - kdy má neurčený počet nezávislých uživatelů nebo zařízení v konkrétní geografické oblasti ve stejný okamžik přístup k témuž kmitočtovému rozsahu, a to za jasně definovaných podmínek - aniž by byla dotčena ustanovení směrnice 2002/20/ES, pokud jde o sítě a služby elektronických komunikací.
(15)
Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, je bezdrátové širokopásmové připojení důležitým prostředkem podpory hospodářské soutěže, možností volby pro spotřebitele a zlepšení přístupu ve venkovských a jiných oblastech, kde by zavedení pevného širokopásmového připojení bylo obtížné nebo ekonomicky neschůdné. Správa rádiového spektra může však hospodářskou soutěž ovlivnit tím, že změní úlohu a postavení tržních subjektů, například pokud stávající uživatelé získávají nepatřičné konkurenční výhody. Omezený přístup k rádiovému spektru, zejména v případě nedostatku vhodného rádiového spektra, může vytvářet překážky v zavádění nových služeb nebo aplikací a může omezovat inovace a hospodářskou soutěž. Získávání nových práv k využívání rádiového spektra, a to i formou převodu nebo pronájmu rádiového spektra či jiných transakcí mezi uživateli, a zavádění nových pružných kritérií pro využívání rádiového spektra může mít dopad na stávající situaci hospodářské soutěže. Členské státy by proto měly přijmout vhodná předběžná nebo následná regulatorní opatření (jako jsou opatření pozměňující stávající práva, zákaz některých způsobů nabývání práv k využívání rádiového spektra, stanovení podmínek pro nežádoucí hromadění rádiového spektra a pro efektivní využívání rádiového spektra, jako jsou podmínky uvedené ve směrnici 2002/21/ES, omezení objemu rádiového spektra pro jednotlivé podniky či zamezení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiového spektra), aby se vyhnuly narušení hospodářské soutěže podle zásad, z nichž vychází směrnice 2002/20/ES a směrnice Rady 87/372/EHS ze dne 25. června 1987 o frekvenčních pásmech vyhrazených pro koordinované zavedení veřejných celoevropských buňkových digitálních pozemních mobilních komunikačních systémů ve Společenství (8) (směrnice „GSM“).
(16)
Zavedení registru stávajícího využívání rádiového spektra by v kombinaci s analýzou technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru, a to zejména v rozsahu mezi 400 MHz a 6 GHz, mělo umožnit určit kmitočtová pásma, ve kterých by bylo možné zlepšit efektivnost, jakož i možnosti sdílení rádiového spektra v zájmu komerčního i veřejného sektoru.Způsob sestavení a aktualizace registru stávajícího využívání rádiového spektra by měly náležitě zohledňovat administrativní zátěž, kterou představuje pro správu rádiového spektra, a jejím cílem by mělo být tuto administrativní zátěž minimalizovat. Proto by při vypracování způsobu sestavení registru stávajícího využívání rádiového spektra měly být plně zohledněny informace poskytované členskými státy podle rozhodnutí Komise 2007/344/ES ze dne 16. května 2007 o harmonizované dostupnosti informací o využívání rádiového spektra ve Společenství (9).
(17)
Pro dosažení efektivního využívání rádiového spektra jsou nezbytné harmonizované normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES, které by měly zohledňovat právně vymezené podmínky pro jeho sdílení. Evropské normy pro elektrická a elektronická zařízení, která nevyužívají rádiové spektrum, a sítě by také měly zamezit rušení ve využívaném rádiovém spektru. Kumulativní dopad rostoucího objemu a hustoty bezdrátových zařízení a aplikací ve spojení s různorodostí způsobů využívání rádiového spektra představuje problém pro stávající přístupy k řešení případů rušení. Tyto přístupy je proto třeba posoudit a přehodnotit v souvislosti s charakteristikami přijímačů a důmyslnějšími mechanismy předcházení rušení.
(18)
Členské státy by ve vhodných případech měly mít možnost zavést kompenzační opatření v souvislosti s náklady na migraci.
(19)
V souladu s cíli Digitální agendy pro Evropu by mohlo bezdrátové širokopásmové připojení významně přispět k hospodářskému oživení a růstu, pokud bude k dispozici dostatečné rádiové spektrum, pokud budou rychle přidělována práva na využívání rádiového spektra a pokud bude umožněno obchodování tak, aby bylo možné reagovat na vývoj na trhu. Digitální agenda pro Evropu přichází s požadavkem, aby všichni občané Evropské unie měli do roku 2020 přístup k širokopásmovému připojení o rychlosti alespoň 30 Mbps. Pásma, na která se již vztahují stávající rozhodnutí Komise, by proto měla být pro pozemní spoje zpřístupněna za podmínek stanovených v těchto rozhodnutích a postup udělování oprávnění by na základě poptávky trhu měl být dokončen v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 31. prosince 2012 s cílem zajistit snadný přístup k bezdrátovému širokopásmovému připojení pro všechny, zejména v kmitočtových pásmech stanovených v rozhodnutích Komise 2008/411/ES (10), 2008/477/ES (11), a 2009/766/ES (12). Pro doplnění pozemních širokopásmových služeb a zajištění pokrytí nejvzdálenějších oblastí Unie by jako rychlé a proveditelné řešení mohl sloužit družicový přístup k širokopásmovému připojení.
(20)
Ve vhodných případech by měla být zavedena pružnější opatření upravující využívání rádiového spektra s cílem podporovat inovace a vysokorychlostní širokopásmová připojení, které podnikům umožní snížit náklady a zvýšit konkurenceschopnost a poskytnou možnost vytvářet nové interaktivní služby on-line, například v oblasti vzdělávání, zdravotnictví a služeb veřejného zájmu.
(21)
S téměř 500 miliony obyvatel s vysokorychlostním širokopásmovým připojením by v Evropě bylo možné zajistit rozvoj vnitřního trhu tím, že by se vytvořila celosvětově jedinečná klíčová skupina uživatelů otevírající všem regionům nové možnosti, jednotlivým uživatelům by to přineslo vyšší hodnotu a zlepšila by se schopnost Unie stát se přední světovou znalostní ekonomikou. Rychlé rozšíření širokopásmového připojení je proto zásadní pro rozvoj evropské produktivity a pro vznik nových malých podniků, které mohou být vedoucími subjekty v různých odvětvích, například ve zdravotnictví, výrobě a službách.
(22)
V roce 2006 Mezinárodní telekomunikační unie odhadovala, že budoucí požadavky na šířku pásma rádiového spektra pro rozvoj standardu International Mobile Telecommunications-2000 (IMT-2000) a pokročilých systémů IMT (tj. mobilní komunikace 3G a 4G) by se mohly v roce 2020 pohybovat v rozsahu 1 280 až 1 720 MHz pro odvětví komerční mobilní komunikace v každém regionu Mezinárodní telekomunikační unie, včetně Evropy. Je třeba uvést, že tato dolní hodnota (1 280 MHz) je vyšší než požadavky u některých zemí. Kromě toho jsou země, ve kterých požadavky převyšují uvedenou horní hodnotu (1 720 MHz). Obě tyto hodnoty zahrnují již využívané rádiové spektrum nebo spektrum, jehož využívání je plánováno, pro předchůdce systémů IMT (Pre-IMT), pro systémy IMT-2000 a jejich nástupce. Pokud nebudou uvolněna požadovaná pásma rádiového spektra, nejlépe jednotně na celosvětové úrovni, budou omezení kapacity v mobilních sítích představovat překážky pro nové služby a hospodářský růst.
(23)
Pro pokrytí velkých oblastí bezdrátovými širokopásmovými službami je optimální pásmo 800 MHz (790-862 MHz). Díky harmonizaci technických podmínek podle rozhodnutí 2010/267/EU a doporučení Komise ze dne 28. října 2009 k usnadnění uvolnění digitální dividendy v Evropské unii (13), které vyzývá k vypnutí analogového vysílání do 1. ledna 2012, a s ohledem na rychlý vývoj vnitrostátních předpisů by mělo být do roku 2013 toto pásmo v Unii v zásadě dostupné pro služby elektronických komunikací. V dlouhodobějším horizontu by bylo možné uvažovat i o dalších pásmech rádiového spektra, a to s ohledem na výsledky analýzy technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru. S ohledem na to, že v pásmu 800 MHz lze vysílat na velké vzdálenosti, mohla by být s právy případně spojena i povinnost pokrytí.
(24)
Větší možnosti pro bezdrátové širokopásmové připojení mají zásadní význam pro zajištění nových distribučních platforem pro kulturní odvětví, a připravují tak půdu pro další úspěšný rozvoj tohoto odvětví.
(25)
Bezdrátovým přístupovým systémům, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, nemusí jejich stávající přidělená bezlicenční pásma stačit. Je třeba posoudit potřebu a proveditelnost rozšíření přidělených bezlicenčních pásem 2,4 GHz a 5 GHz pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě, a to ve vztahu k registru stávajícího využívání rádiového spektra a nových potřeb rádiového spektra a s ohledem na využívání rádiového spektra pro jiné účely.
(26)
I když rozhlasové a televizní vysílání zůstane i nadále významnou platformou pro distribuci obsahu, jelikož je stále nejhospodárnější platformou pro hromadnou distribuci, pevné nebo bezdrátové širokopásmové připojení a další nové služby nabízejí kulturnímu odvětví nové příležitosti k rozšíření palety svých distribučních platforem, poskytování služeb na vyžádání a využití hospodářského potenciálu výrazného zvýšení datových přenosů.
(27)
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority prvního víceletého programu, měly by spolupracovat za účelem podpory a dosažení cíle, kterým je umožnit Unii získat vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v ekonomicky efektivně využitelných pásmech, aby tyto služby byly obecně dostupné.
(28)
Protože společný přístup a úspory z rozsahu jsou klíčem k rozvoji širokopásmových komunikací v celé Unii a k předcházení narušení hospodářské soutěže a fragmentace trhu mezi členskými státy, měly by být po dohodě členských států a Komise stanoveny některé osvědčené postupy týkající se podmínek a postupů udělování oprávnění. Tyto podmínky by mohly zahrnovat povinnost pokrytí, velikost bloků rádiového spektra, lhůty pro udělení práv, přístup pro operátory virtuálních mobilních sítí a dobu trvání práv k využívání rádiového spektra. Vzhledem k významu obchodování s právy k rádiovému spektru pro zlepšení efektivního využívání rádiového spektra a rozvoj vnitřního trhu bezdrátových zařízení a služeb by se tyto podmínky a postupy měly vztahovat na kmitočtová pásma, která jsou přidělena pro bezdrátové komunikace a která jsou spojena s možností převádět nebo pronajímat práva k využívání rádiového spektra.
(29)
Jiná odvětví, jako je doprava (pro bezpečnostní, informační a řídící systémy), výzkum a vývoj, elektronické zdravotnictví (e-Health), digitální začleňování a případně ochrana veřejnosti a odstraňování následků katastrof, mohou s ohledem na stále častější využívání videopřenosů a datových přenosů pro rychlou a účinnější službu potřebovat další kmitočtová pásma. Inovacím by měly napomoci optimalizace součinnosti mezi politikou rádiového spektra a činnostmi výzkumu a vývoje a provádění studií rádiové kompatibility mezi jednotlivými uživateli rádiového spektra. Podle výsledků výzkumu prováděného v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) je navíc třeba prozkoumat potřeby rádiového spektra u projektů, které mohou mít velký hospodářský nebo investiční potenciál, zejména pro malé a střední podniky, jako například kognitivní rádio nebo elektronické zdravotnictví (e-Health). S cílem podpořit výzkum a vývoj a vědeckou činnost by rovněž měla být zajištěna přiměřená ochrana před škodlivým rušením.
(30)
Strategie Evropa 2020 stanoví environmentální cíle pro udržitelné, energetický účinné konkurenční hospodářství, například formou zlepšení energetické účinnosti o 20 % do roku 2020. Jak je zdůrazněno v Digitální agendě pro Evropu, jednu z hlavních úloh zde hraje odvětví informačních a komunikačních technologií. Mezi navrhovaná opatření patří urychlené zavádění inteligentních systémů pro hospodaření s energií v celé Unii (inteligentní sítě a inteligentní měření) s využitím komunikačních kapacit pro snížení spotřeby energie a rozvoj inteligentních dopravních systémů a inteligentního řízení provozu pro snížení emisí oxidu uhličitého v odvětví dopravy. Účinné využívání technologií v oblasti rádiového spektra by také mohlo pomoci snížit spotřebu energie rádiovými zařízeními a omezit dopady na životní prostředí ve venkovských a odlehlých oblastech.
(31)
Konzistentní přístup k udělování oprávnění k využívání rádiového spektra v Unii, který sleduje blaho občanů, by měl plně zohlednit ochranu zdraví veřejnosti před elektromagnetickými poli. Při dodržování doporučení Rady 1999/519/ES ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (0 Hz to 300 GHz) (14) je nezbytné zajistit trvalé monitorování ionizujících a neionizujících účinků využívání rádiového spektra na zdraví, a to včetně skutečných kumulativních účinků využívání rádiového spektra o různých kmitočtech ve stále větším počtu různých zařízení.
(32)
Důležité cíle obecného zájmu, jako je bezpečnost osob, vyžadují koordinovaná technická řešení umožňující spolupráci záchranných a havarijních služeb různých členských států. Pro rozvoj a volný pohyb služeb a zařízení pro zajišťování bezpečnosti a pro rozvoj inovační celoevropských nebo interoperabilních bezpečnostních a záchranných řešení je třeba zajistit dostatečné rádiové spektrum. Studie ukázaly, že v příštích 5 až 10 letech budou v celé Unii potřebná další harmonizovaná kmitočtová pásma pod 1 GHz, aby mohly být poskytovány mobilní širokopásmové služby pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof.
(33)
Regulace rádiového spektra má významný přeshraniční a mezinárodní rozměr, což je dáno vlastnostmi šíření rádiových vln, mezinárodním charakterem trhů závislých na rádiových službách a nutností předcházet škodlivému rušení mezi jednotlivými státy.
(34)
Pokud spadá předmět mezinárodní dohody částečně do pravomoci Unie a částečně do pravomoci členských států, je podle příslušné judikatury Soudního dvora Evropské unie důležité zajistit úzkou spolupráci mezi členskými státy a orgány Unie. Tato povinnost spolupracovat, vyjasněná v ustálené judikatuře, vyplývá ze zásady jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
(35)
Členské státy mohou rovněž potřebovat podporu v oblasti koordinace kmitočtů při dvoustranných jednáních se zeměmi sousedícími s Unií, a to včetně kandidátských nebo přistupujících zemí, aby splnily své povinnosti podle práva Unii v oblasti koordinace kmitočtů. Mělo by to rovněž napomoci předcházet škodlivému rušení a zlepšit efektivitu využívání rádiového spektra a konvergenci využívání rádiového spektra i za hranicemi Unie.
(36)
Aby bylo možné uskutečnit cíle tohoto rozhodnutí, je důležité zlepšit stávající institucionální rámec pro koordinaci politiky rádiového spektra a správu rádiového spektra na úrovni Unie, mimo jiné v záležitostech přímo se dotýkajících dvou nebo více členských států, přičemž je třeba plně zohlednit pravomoci a odborné znalosti národních správ rádiového spektra. Nezbytná je rovněž spolupráce a koordinace mezi normalizačními orgány, výzkumnými ústavy a CEPT.
(37)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (15).
(38)
Jelikož cíle tohoto rozhodnutí, totiž zavedení víceletého programu politiky rádiového spektra, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu rozsahu navrhovaného programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(39)
Komise by měla předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o výsledcích dosažených na základě tohoto rozhodnutí, jakož i o plánovaných budoucích opatřeních.
(40)
Při vypracování návrhu vzala Komise v maximální míře v úvahu stanovisko Skupiny pro politiku rádiového spektra zřízené rozhodnutím Komise 2002/622/ES (16),
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Účel a oblast působnosti
1. Tímto rozhodnutím se zavádí víceletý program politiky rádiového spektra pro strategické plánování a harmonizaci využití rádiového spektra k zajištění fungování vnitřního trhu v oblastech politiky Unie souvisejících s využíváním rádiového spektra, jako jsou například elektronické komunikace, výzkum, technologický rozvoj a vesmír, doprava, energetika a audiovizuální politika.
Tímto rozhodnutím není dotčena dostatečná dostupnost rádiového spektra pro jiné oblasti politiky Unie, jako je civilní obrana a odstraňování následků katastrof, a společná bezpečnostní a obranná politika.
2. Tímto rozhodnutím nejsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, zejména směrnice 1999/5/ES, 2002/20/ES a 2002/21/ES, rozhodnutí č. 676/2002/ES, v rozsahu stanoveném článkem 6 tohoto rozhodnutí, a opatření přijatá v souladu s právními předpisy Unie na vnitrostátní úrovni.
3. Tímto rozhodnutím nejsou dotčena opatření přijatá v plném souladu s právem Unie na vnitrostátní úrovni, která sledují cíle obecného zájmu, zejména cíle týkající se regulace obsahu a audiovizuální politiky.
Tímto rozhodnutím nejsou dotčena práva členských států organizovat a využívat své rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a vnitřní bezpečnosti a obrany. V případech, kdy toto rozhodnutí nebo opatření přijatá na jeho základě v kmitočtových pásmech uvedených v článku 6 mají dopad na rádiové spektrum využívané členským státem výhradně a přímo k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany, smí členský stát v nezbytném rozsahu toto kmitočtové pásmo využívat k účelům vnitřní bezpečnosti a obrany i nadále, dokud nejsou systémy, které v pásmu existují ke dni vstupu tohoto rozhodnutí nebo opatření přijatých případně na jeho základě v platnost, vyřazeny z provozu. Členský stát o svém rozhodnutí náležitě informuje Komisi.
Článek 2
Obecné regulační zásady
1. Členské státy budou transparentním způsobem spolupracovat mezi sebou i s Komisí, aby zajistily důsledné uplatňování těchto obecných regulačních zásad v celé Unii:
a)
uplatňování nejvhodnějšího a nejméně omezujícího systému udělování oprávnění, a to tak, aby byla maximalizována flexibilita a efektivita využívání rádiového spektra. Tento systém udělování oprávnění musí vycházet z objektivních, transparentních, nediskriminačních a přiměřených kritérií;
b)
podpora rozvoje vnitřního trhu podporou vzniku budoucích digitálních služeb pro celou Unii a podporou účinné hospodářské soutěže;
c)
podpora hospodářské soutěže a inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a potřeby zajistit technickou kvalitu služby pro usnadnění dostupnosti širokopásmových služeb a účinné reagování na zvýšený bezdrátový datový provoz;
d)
definování technických podmínek využívání rádiového spektra při plném zohlednění příslušných právních předpisů Unie, včetně předpisů týkajících se omezení expozice osob elektromagnetickým polím;
e)
podpora neutrality technologií a služeb, pokud jde o práva k využití rádiového spektra tam, kde je to možné.
2. Pro elektronické komunikace se kromě obecných regulačních zásad definovaných v odstavci 1 tohoto článku použijí následující zvláštní zásady v souladu s články 8a, 9, 9a a 9b směrnice 2002/21/ES a rozhodnutím č. 676/2002/ES:
a)
uplatňování technologické neutrality služeb, pokud jde o právo k využívání rádiového spektra v sítích a službách elektronických komunikací a převod nebo pronájem individuálních práv k využívání rádiových kmitočtů;
b)
podpora harmonizace využívání rádiových kmitočtů v celé Unii ve shodě s potřebou zajistit jejich účelné a efektivní využití;
c)
usnadňování nárůstu bezdrátového datového přenosu a širokopásmových služeb, zejména podporou flexibility, a prosazování inovací, při zohlednění potřeby předcházet škodlivému rušení a zajistit technickou kvalitu služby.
Článek 3
Cíle
Aby se mohly členské státy a Komise zaměřit na priority tohoto rozhodnutí, budou spolupracovat za účelem podpory a dosažení následujících cílů:
a)
podpora účinné správy a efektivního využívání rádiového spektra, aby byla co nejlépe uspokojována stoupající poptávka po využívání kmitočtů a zároveň při zohlednění důležité sociální, kulturní a ekonomická hodnoty rádiového spektra;
b)
snaha o včasné přidělení dostatečného a odpovídajícího rádiového spektra za účelem podpory cílů politik Unie a o co nejlepší uspokojení rostoucí poptávky po bezdrátovém přenosu dat, čímž se umožní rozvoj komerčních i veřejných služeb a zároveň se zohlední důležité cíle obecného zájmu, jako je kulturní rozmanitost a pluralita sdělovacích prostředků; za tímto účelem je třeba vyvinout veškeré úsilí s cílem určit na základě registru využívání rádiového spektra podle článku 9 nejpozději do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení. Toto číslo zahrnuje i rádiové spektrum, které je již využíváno;
c)
překlenutí digitální propasti a přispění k cílům Digitální agendy pro Evropu, přičemž podpoří přístup všech občanů Unie k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps do roku 2020 a umožní, aby v Unii byla k dispozici nejvyšší možná rychlost a kapacita širokopásmového připojení;
d)
umožnění, aby Unie získala vedoucí postavení v poskytování služeb širokopásmových bezdrátových elektronických komunikací tím, že uvolní dostatečné rádiové spektrum v pásmech, která jsou z hlediska nákladů efektivní, aby tyto služby byly obecně dostupné;
e)
zajištění příležitostí pro komerční i veřejný sektor prostřednictvím vyšších kapacit mobilního širokopásmového připojení;
f)
podpora inovací a investic zvýšenou pružností využívání rádiového spektra, důsledným uplatňováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb mezi technologickými řešeními, která mohou být přijata, v celé Unii a formou vhodné předvídatelnosti v oblasti regulace stanovené mimo jiné v předpisovém rámci pro elektronické komunikace, uvolněním harmonizovaných kmitočtových pásem pro nové vyspělé technologie a možností obchodovat s právy k využívání rádiového spektra, čímž se vytvoří příležitosti pro vznik budoucích digitálních služeb v celé Unii;
g)
zajištění snadného přístupu k rádiovému spektru využitím výhod plynoucích z obecných oprávnění pro elektronické komunikace v souladu s článkem 5 směrnice 2002/20/ES;
h)
podpora sdílení pasivních infrastruktur tam, kde by to bylo přiměřené a nediskriminační, jak je uvedeno v článku 12 směrnice 2002/21/ES;
i)
udržování a rozvíjení účinné hospodářské soutěže zejména ve službách elektronických komunikací, a to usilováním prostřednictvím preventivních či nápravných opatření o předcházení nadměrnému hromadění práv k využívání rádiových kmitočtů některými podniky, která vede ke značnému narušení hospodářské soutěže;
j)
snížení fragmentace a plné využití potenciálu vnitřního trhu, aby se posilováním koordinace a harmonizace technických podmínek pro využívání a případně i dostupnost rádiového spektra podpořil hospodářský růst a úspory z rozsahu na úrovni Unie;
k)
předcházení škodlivému rušení či narušování jinými rádiovými zařízeními nebo zařízeními nevyužívajícími rádiové spektrum, a to mimo jiné usnadněním přípravy norem, jež přispějí k efektivnímu využívání rádiového spektra, a zvýšením odolnosti přijímačů vůči rušení, přičemž bude brán v úvahu zejména kumulativní dopad rostoucího množství a hustoty nasazení rádiových zařízení a aplikací;
l)
podpora dostupnosti nových spotřebitelských výrobků a technologií, tak aby byla zajištěna podpora spotřebitelů, pokud jde o přechod na digitální technologii, a aby bylo zajištěno účinné využívání digitální dividendy;
m)
snížení uhlíkové stopy Unie zvýšením technické účinnosti a energetické účinnosti bezdrátových komunikačních sítí a vybavení.
Článek 4
Větší účinnost a flexibilita
1. Členské státy ve spolupráci s Komisí a dle potřeby podpoří kolektivní využívání rádiového spektra, jakož i sdílené využívání rádiového spektra.
Členské státy rovněž podpoří vývoj stávajících a nových technologií, například kognitivního rádia, a to včetně těch, které využívají tzv. bílých míst.
2. Členské státy a Komise spolupracují na zvyšování flexibility využívání rádiového spektra za účelem podpory inovací a investic prostřednictvím možnosti využívat nové technologie a převodu a pronájmu práv k využívání rádiového spektra.
3. Členské státy a Komise budou spolupracovat na podpoře přípravy a harmonizace norem pro rádiová zařízení a telekomunikační terminály, jakož i pro elektrická a elektronická zařízení a sítě, a to dle potřeby na základě normalizačního pověření udělených Komisí příslušným orgánům pro normalizaci. Zvláštní pozornost bude též věnována normám pro zařízení určená pro postižené osoby.
4. Členské státy podpoří výzkum a vývoj nových technologií, jako jsou kognitivní technologie a geolokační databáze.
5. Členské státy ve vhodných případech zavedou kritéria výběru a postupy udělování oprávnění k využívání rádiového spektra podporující hospodářskou soutěž, investice a efektivní využívání rádiového spektra jako veřejného statku a koexistenci nových a stávajících služeb a zařízení. Členské státy podpoří trvalé, efektivní využívání rádiového spektra pro sítě, zařízení a uživatelské aplikace.
6. Bude-li to nutné pro zajištění efektivního výkonu práv k využívání rádiového spektra a pro zamezení nežádoucího hromadění rádiového spektra, mohou členské státy zvážit přijetí vhodných opatření, jako například uložení finančních sankcí, využití finančních pobídkových nástrojů nebo odejmutí práv. Tato opatření se přijímají a uplatňují transparentním, nediskriminačním a přiměřeným způsobem.
7. Pokud jde o služby elektronických komunikací, členské státy přijmou v souladu se směrnicí 2002/20/ES do 1. ledna 2013 opatření v oblasti přidělování kmitočtů a udělování oprávnění, která jsou vhodná z hlediska rozvoje širokopásmových služeb s cílem dosáhnout co nejvyšší kapacity a rychlosti širokopásmového připojení.
8. Aby nedocházelo k případné fragmentaci vnitřního trhu v důsledku odlišných kritérií výběru a postupů pro harmonizovaná kmitočtová pásma přidělená službám elektronických komunikací, s nimiž lze obchodovat ve všech členských státech podle článku 9b směrnice 2002/21/ES, Komise ve spolupráci s členskými státy a v souladu se zásadou subsidiarity pomáhá při stanovení a sdílení osvědčených postupů pro podmínky a postupy udělování oprávnění a podporuje výměnu informací pro tato pásma, za účelem zvýšení soudržnosti po celé Unii, jíž bude dosaženo dodržováním zásad technologické neutrality a neutrality služeb.
Článek 5
Hospodářská soutěž
1. Členské státy podporují účinnou hospodářskou soutěž a předcházejí narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu služeb elektronických komunikací v souladu se směrnicemi 2002/20/ES a 2002/21/ES.
Otázky hospodářské soutěže zohledňují i při udělování práv k využívání rádiového spektra uživatelům neveřejných elektronických komunikací.
2. Pro účely odst. 1 prvního pododstavce a aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže a opatření přijatých členskými státy za účelem dosažení cíle obecného zájmu v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2002/21/ES, mohou členské státy přijmout opatření, kterými mohou mimo jiné:
a)
omezit množství rádiového spektra, k němuž jsou udělena práva k využívání jakémukoli operátorovi, nebo stanovit pro taková práva k využívání rádiového spektra podmínky, jako je poskytování velkoobchodního přístupu, národní nebo regionálního roamingu, v určitých pásmech nebo určitých skupinách pásem s podobnými charakteristikami, například u pásem pod 1 GHz přidělených službám elektronických komunikací; tyto dodatečné podmínky mohou uložit pouze příslušné vnitrostátní orgány;
b)
vyhradit určitou část kmitočtového pásma či skupiny pásem pro přidělení novým subjektům, je-li to vhodné s ohledem na situaci na vnitrostátním trhu;
c)
v některých pásmech odmítnout udělení nových práv k využívání rádiového spektra nebo povolení nových využití rádiového spektra v určitých pásmech, případně mohou pro udělení nových práv k využívání rádiového spektra či povolení nových využití rádiového spektra stanovit podmínky, aby se předešlo narušení hospodářské soutěže přidělením, převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů;
d)
u práv k využívání rádiového spektra, jež nepodléhají kontrole fúzí na úrovni členského státu ani Unie, zakázat převod těchto práv nebo stanovit pro jejich převod podmínky, pokud by tímto převodem mohlo dojít k významnému narušení hospodářské soutěže;
e)
v souladu se směrnicí 2002/20/ES pozměnit stávající práva, pokud je to nezbytné za účelem nápravy narušení hospodářské soutěže, ke kterému došlo převodem nebo hromaděním práv k využívání rádiových kmitočtů.
3. Členské státy, které mají v úmyslu přijmout opatření podle odstavce 2 tohoto článku, tak učiní v souladu s postupy pro stanovení či změnu podmínek pro práva k využívání rádiového spektra, jež stanoví směrnice 2002/20/ES.
4. Členské státy zajistí, aby při postupu udělování oprávnění u služeb elektronických komunikací a při jejich výběru byla podporována účinná hospodářská soutěž v zájmu občanů, spotřebitelů a podniků v Unii.
Článek 6
Rádiové spektrum pro bezdrátové širokopásmové komunikace
1. Členské státy učiní ve spolupráci s Komisí všechny potřebné kroky pro zajištění toho, aby v rámci Unie bylo k dispozici dostatečné rádiové spektrum z hlediska pokrytí a kapacity, které by Unii umožnilo dosáhnout nejvyšších rychlostí širokopásmového připojení na světě, aby bezdrátové aplikace a vedoucí postavení Evropy v poskytování nových služeb mohly účinně přispívat k hospodářskému růstu, a pro naplňování cíle, jímž je zajistit do roku 2020 všem občanům přístup k širokopásmovému připojení o minimální rychlosti 30 Mbps.
2. Za účelem rozšíření dostupnosti bezdrátových širokopásmových služeb v zájmu občanů a spotřebitelů Unie zpřístupní členské státy pásma uvedená v rozhodnutích 2008/411/ES (3,4-3,8 GHz), 2008/477/ES (2,5-2,69 GHz) a 2009/766/ES (900-1 800 MHz) v souladu s podmínkami popsanými v těchto rozhodnutích. V závislosti na tržní poptávce členské státy dokončí proces udělování oprávnění do 31. prosince 2012, aniž budou dotčeny stávající zavedené služby a za podmínek, jež spotřebitelům umožní snadný přístup k bezdrátovým širokopásmovým službám.
3. Členské státy podpoří probíhající modernizaci sítí prováděnou poskytovateli elektronických komunikací na úroveň nejnovějších a nejúčinnějších technologií s cílem vytvořit své vlastní spektrální dividendy v souladu se zásadami technologické neutrality a neutrality služeb.
4. Členské státy dokončí do 1. ledna 2013 proces udělování oprávnění, aby mohlo být pásmo 800 MHz využíváno pro služby elektronických komunikací. Členským státům, kterým by výjimečné vnitrostátní nebo místní podmínky nebo potíže s přeshraniční koordinací kmitočtů neumožňovaly zpřístupnění tohoto pásma, udělí Komise na základě řádně odůvodněné žádosti dotčeného členského státu zvláštní výjimky do 31. prosince 2015.
Pokud by konkrétní potíže členského státu s přeshraniční koordinací kmitočtů s jednou nebo více zeměmi, včetně kandidátských či přistupujících zemí, přetrvávaly i po 31. prosinci 2015 a bránily dostupnosti pásma 800 MHz, udělí Komise zvláštní výjimky, a to každoročně až do doby, než budou potíže odstraněny.
Členské státy, kterým byla udělena výjimka podle prvního nebo druhého pododstavce, zajistí, aby využívání pásma 800 MHz nebránilo dostupnosti tohoto pásma v sousedních zemích pro služby elektronických komunikací jiné než rozhlasové a televizní vysílání.
Tento odstavec platí rovněž pro potíže s koordinací rádiového spektra v Kyperské republice, neboť kyperské vládě není umožněno vykonávat účinnou kontrolu nad částí svého území.
5. Členské státy ve spolupráci s Komisí nepřetržitě sledují požadavky na kapacitu bezdrátových širokopásmových služeb. Na základě výsledků analýzy uvedené v čl. 9 odst. 4 Komise do 1. ledna 2015 posoudí a podá zprávu Evropskému parlamentu a Radě, zda je nutné přijmout opatření k harmonizaci dalších kmitočtových pásem.
Členské státy mohou ve vhodných případech a v souladu s právem Unie zajistit, aby přímé náklady na migraci rádiového spektra či nové přidělení pásem rádiového spektra pro jejich využívání byly přiměřeně kompenzovány v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
6. Členské státy ve spolupráci s Komisí podporují ve vhodných případech ve vzdálených a řídce obydlených oblastech přístup k širokopásmovým službám využívajícím pásma 800MHz. Členské státy přitom zajistí, že uvolnění pásma 800 MHz negativně neovlivní uživatele služeb pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (Programme-Making and Special Events - PMSE) a v případě potřeby podniknou za tímto účelem technická a regulatorní opatření.
7. Komise ve spolupráci s členskými státy posoudí, zda je odůvodněné a proveditelné prodloužit přidělování bezlicenčního pásma pro bezdrátové přístupové systémy, jejichž součástí jsou rádiové místní sítě.
8. Členské státy povolí převod či pronájem práv k využívání rádiového spektra v harmonizovaných pásmech 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz a 3,4-3,8 GHz.
9. Členské státy a Komise mohou prozkoumat dostupnost dostatečného rádiového spektra pro poskytování širokopásmových družicových služeb umožňujících přístup k internetu s cílem zajistit, aby všichni občané měli přístup k vyspělým digitálním službám včetně širokopásmového připojení, a to zejména ve vzdálených a řídce obydlených oblastech.
10. Členské státy ve spolupráci s Komisí posoudí možnost rozšíření dostupnosti a používání pikobuněk a femtobuněk. Plně zohlední potenciál těchto základnových stanic buňkových sítí a sdíleného a bezlicenčního využívání rádiového spektra pro vytvoření základu pro bezdrátové sítě typu „mesh“, jež mohou být klíčové pro překlenutí digitální propasti.
Článek 7
Rádiové spektrum pro další politiky v oblasti bezdrátové komunikace
Za účelem podpory dalšího rozvoje inovativních audiovizuálních sdělovacích prostředků a dalších služeb pro občany Unie a s ohledem na hospodářský a sociální přínos jednotného digitálního trhu, členské státy ve spolupráci s Komisí usilují o zajištění toho, aby bylo dostupné dostatečné množství rádiového spektra pro družicové a pozemní poskytování těchto služeb za předpokladu, že je tato potřeba zjevně odůvodněná.
Článek 8
Rádiové spektrum pro další konkrétní politiky Unie
1. Členské státy a Komise zajistí dostupnost rádiového spektra a ochranu rádiových kmitočtů potřebných pro sledování atmosféry a povrchu Země, a umožní tak rozvoj a využívání vesmírných aplikací a zlepšení dopravních systémů, zejména pro globální civilní navigační družicový systém zřízený v rámci programu Galileo (17), Evropský program pro monitorování Země (GMES) (18) a pro inteligentní systémy bezpečnosti a řízení dopravy.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy provede studie o úsporách energie při využívání rádiového spektra, jež by přispěly k nízkouhlíkové politice, a zváží zpřístupnění rádiového spektra pro bezdrátové technologie, které mohou zvýšit úspory energie a účinnost jiných distribučních sítí, jako jsou dodávky vody, včetně inteligentních energetických sítí a inteligentních měřících systémů.
3. Komise se ve spolupráci s členskými státy vynasnaží zajistit zpřístupnění dostatečného rádiového spektra za harmonizovaných podmínek na podporu rozvoje služeb zajišťujících bezpečnost a na podporu volného oběhu souvisejících zařízení a rozvoje inovačních interoperabilních řešení bezpečnosti a ochrany veřejnosti, civilní obrany a odstraňování následků katastrof.
4. Členské státy a Komise budou spolupracovat s vědeckou a akademickou obcí;, aby určily výzkumné a vývojové iniciativy a inovační aplikace, které mohou mít velký sociálně-ekonomický dopad nebo potenciál pro investice, aby posoudily potřeby těchto aplikací, co se týče rádiového spektra, a v případě potřeby zvážily přidělení dostatečných pásem rádiového spektra pro tyto aplikace podle harmonizovaných technických podmínek a s co nejmenší administrativní zátěží.
5. Členské státy se ve spolupráci s Komisí vynasnaží zajistit potřebná kmitočtová pásma pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE), a to v souladu s cíli Unie zlepšit propojení vnitřního trhu a přístup ke kultuře.
6. Členské státy a Komise se vynasnaží zajistit dostupnost rádiového spektra pro rádiovou identifikaci (RFID) a další bezdrátové komunikační technologie v rámci „internetu věcí“ (IoT) a budou spolupracovat na vytváření norem a harmonizaci přidělování rádiového spektra pro komunikaci v rámci IoT ve všech členských státech.
Článek 9
Registr
1. Zavádí se registr stávajícího využívání rádiového spektra pro komerční i veřejné účely.
Tento registr sleduje tyto cíle:
a)
umožnit zjištění kmitočtových pásem, ve kterých by mohlo dojít ke zlepšení účinnosti stávajícího využití rádiového spektra;
b)
usnadnit zjištění kmitočtových pásem, která by mohla být vhodná k přerozdělení a možnosti sdílení rádiového spektra za účelem podpory politik Unie stanovených v tomto rozhodnutí, při současném zohlednění budoucích potřeb rádiového spektra mimo jiné v závislosti na poptávce spotřebitelů a operátorů, jakož i možnosti uspokojení těchto potřeb;
c)
pomoci analyzovat různé typy využívání rádiového spektra soukromými i veřejnými uživateli;
d)
pomoci určit kmitočtová pásma, která by mohla být přidělena nebo přerozdělena tak, aby se zvýšila efektivita jejich využití, podpořily inovace a posílila hospodářská soutěž na vnitřním trhu, hledat nové způsoby sdílení rádiového spektra ve prospěch soukromých i veřejných uživatelů, při současném zohlednění potenciálního pozitivního i negativního dopadu přidělení nebo opětovné přidělení těchto i sousedních pásem stávajícím uživatelům. xxxxxx
2. Za účelem jednotného uplatňování odstavce 1 tohoto článku, přijme Komise, při maximálním zohlednění stanoviska Skupiny pro politiku rádiového spektra do 1. července 2013 prováděcí akty, kterými se
a)
stanoví praktické postupy a jednotné formáty shromažďování údajů o stávajícím využití rádiového spektra a jejich poskytování členskými státy Komisi za předpokladu, že budou dodržena pravidla obchodního tajemství podle článku 8 rozhodnutí č.676/2002/ES a právo členských států neposkytnout důvěrné informace, s ohledem na cíl minimalizovat administrativní zátěž a stávající povinnosti členských států vyplývající z jiných ustanovení práva Unie, zejména povinnosti poskytnout konkrétní informace;
b)
stanoví metodika pro analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v oblastech politiky Unie, na něž se vztahuje toto rozhodnutí, především u služeb, které by mohly fungovat v kmitočtových pásmech v rozsahu 400 MHz až 6 GHz, za účelem určení rozvíjejících se a potenciálně významných využití rádiového spektra.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 13 odst. 2.
3. Komise spravuje registr rádiového spektra uvedený v odstavci 1 v souladu s prováděcími akty podle odstavce 2.
4. Komise provede analýzu technologických trendů, budoucích potřeb a poptávky po rádiovém spektru v souladu s prováděcími akty uvedenými v odst.2 písm. b). Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o výsledcích této analýzy.
Článek 10
Mezinárodní jednání
1. V mezinárodních jednáních týkajících se otázek rádiového spektra platí tyto zásady:
a)
spadá-li předmět mezinárodních jednání do pravomoci Unie, stanoví se postoj Unie v souladu s právem Unie;
b)
spadá-li předmět mezinárodních jednání částečně do pravomocí Unie a částečně do pravomocí členských států, usilují Unie a členské státy o stanovení společného postoje v souladu s požadavky zásady loajální spolupráce;
Pro účely písmene b) prvního pododstavce spolupracují Unie a členské státy v souladu se zásadou jednotného mezinárodního zastupování Unie a jejích členských států.
2. Unie poskytne na žádost členským státům právní, politickou a technickou podporu při řešení potíží s koordinací rádiového spektra se zeměmi sousedícími s Unií, včetně kandidátských a přistupujících zemí, a to tak, aby dotčené členské státy mohly dostát svým závazkům podle práva Unie. Při poskytování takové pomoci využije Unie veškerých svých právních a politických pravomocí na podporu provádění politik Unie.
Unie bude rovněž podporovat úsilí třetích zemí o provádění správy rádiového spektra, které je slučitelné se správou rádiového spektra v Unii, s cílem ochránit cíle Unie v politice rádiového spektra.
3. Při dvoustranných nebo vícestranných jednáních se třetími zeměmi jsou členské státy vázány svými povinnostmi vyplývajícími z práva Unie. Při uzavírání smluv či jiném přijímání mezinárodních závazků v souvislosti s rádiovým spektrem připojí členské státy ke svému podpisu či jinému aktu přijetí společné prohlášení, v němž se uvede, že budou plnit tyto mezinárodní smlouvy či závazky v souladu se svými povinnostmi vyplývajícími ze Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 11
Spolupráce mezi orgány
1. Komise a členské státy spolupracují na posílení stávajícího institucionálního uspořádání, aby podpořily koordinaci správy rádiového spektra na úrovni Unie včetně záležitostí, jež přímo ovlivňují dva či více členských států, s cílem rozvíjet vnitřní trh a zajistit, aby bylo dosaženo všech cílů politiky Unie v oblasti rádiového spektra.
2. Komise a členské státy vyzvou orgány pro normalizaci, CEPT, Společné výzkumné centrum Komise a další příslušné subjekty k úzké spolupráci v technických záležitostech za účelem podpory účinného využívání rádiového spektra. Za tímto účelem zachovají celkovou vazbu mezi správou rádiového spektra a normalizací, a to tak, aby byl posílen vnitřní trh.
Článek 12
Veřejné konzultace
Kdykoli to bude vhodné, uspořádá Komise veřejné konzultace, aby získala názory všech zainteresovaných subjektů i názory široké veřejnosti na využívání rádiového spektra v Unii.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rádiové spektrum zřízený rozhodnutím č. 676/2002/ES. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 14
Plnění politických ukazatelů a cílů
Členské státy uplatňují politické ukazatele a cíle stanovené tímto rozhodnutím nejpozději od 1. července 2015, nestanoví-li toto rozhodnutí jinak.
Článek 15
Podávání zpráv a přezkum
Komise podá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o činnostech vyvíjených a opatřeních přijatých v souladu s tímto rozhodnutím do 10. dubna 2014.
Členské státy poskytnou Komisi všechny informace nezbytné pro posouzení uplatňování tohoto rozhodnutí.
Komise provede přezkum uplatňování tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2015.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 17
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. března 2012.
DECIZIA NR. 243/2012/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
din 14 martie 2012
de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
după consultarea Comitetului Regiunilor,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
întrucât:
(1)
În conformitate cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (3), Comisia poate înainta Parlamentului European și Consiliului propuneri legislative pentru stabilirea de programe multianuale pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio. Programele respective ar trebui să definească orientările politice și obiectivele pentru planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio în conformitate cu directivele care se aplică rețelelor și serviciilor de comunicații electronice. Orientările politice și obiectivele respective ar trebui să se refere la disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului radio, necesare pentru instituirea și funcționarea pieței interne. Programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (denumit în continuare „programul”) ar trebui să susțină obiectivele și măsurile-cheie evidențiate în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 privind Strategia Europa 2020 și în Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 privind „O agendă digitală pentru Europa” și se numără printre cele 50 de măsuri prioritare din Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2010, „Către un act privind piața unică”.
(2)
Prezenta decizie nu ar trebui să aducă atingere legislației Uniunii în vigoare, în special Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (4), Directivei 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (Directiva privind accesul) (5), Directivei 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (6), Directivei 2002/21/CE, precum și Deciziei nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (Decizia privind spectrul de frecvențe radio) (7). De asemenea, prezenta decizie nu ar trebui să aducă atingere măsurilor luate la nivel național, în conformitate cu legislația Uniunii, care urmăresc obiective de interes general, în special legate de reglementarea conținutului și de politica audiovizuală, și nici dreptului statelor membre de a își organiza și utiliza spectrul radio în scopuri legate de ordinea publică, siguranța publică și apărare.
(3)
Spectrul radio este o resursă publică cheie pentru sectoare și servicii esențiale, care includ comunicațiile mobile, comunicațiile fără fir în bandă largă și prin satelit, transmisiunile de televiziune și radio, transporturile, radiolocația, precum și pentru aplicații precum alarmele, comanda la distanță, protezele auditive, microfoanele și echipamentele medicale. Pe spectrul radio se bazează servicii publice, cum sunt serviciile de securitate și siguranță inclusiv protecția civilă, și activități științifice, cum sunt meteorologia, observarea Pământului, radioastronomia și cercetarea spațială. Facilitarea accesului la spectrul radio joacă, de asemenea, un rol în asigurarea comunicațiilor electronice, în special pentru cetățenii și întreprinderile aflate în zone îndepărtate sau slab populate, cum ar fi regiunile rurale sau insulele. Prin urmare, măsurile de reglementare a spectrului radio au implicații economice, în domeniul siguranței, al sănătății, al interesului public, culturale, științifice, sociale, de mediu și tehnice.
(4)
Ar trebui adoptată o abordare economică și socială reînnoită cu privire la gestionarea, alocarea și utilizarea spectrului radio. Acest program ar trebui să aibă o componentă axată special pe această politică, în scopul de a asigura o mai mare eficiență a spectrului radio, o mai bună planificare a frecvențelor, precum și măsuri de protecție împotriva practicilor anticoncurențiale.
(5)
Planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio la nivelul Uniunii ar trebui să consolideze piața internă a serviciilor și echipamentelor de comunicații electronice fără fir, precum și alte politici ale Uniunii care implică utilizarea spectrului radio, oferind astfel noi posibilități de inovare și de creare de locuri de muncă și, în același timp, contribuind la redresare economică și la integrare socială la scara întregii Uniuni, respectând totodată importanta valoare socială, culturală și economică a spectrului radio.
(6)
Armonizarea utilizării adecvate a spectrului radio poate, de asemenea, să fie benefică pentru calitatea serviciilor oferite prin comunicațiile electronice și este esențială pentru crearea unor economii de scară, reducând costurile instalării rețelelor fără fir și costurile echipamentelor fără fir destinate consumatorilor. În acest sens, Uniunea are nevoie de un program de politică prin care să acopere piața internă în toate domeniile de politică ale Uniunii care implică utilizarea spectrului radio, precum politicile privind comunicațiile electronice, cercetarea, dezvoltarea tehnologică, spațiul, transporturile, energia și audiovizualul.
(7)
Acest program ar trebui să promoveze concurența și să contribuie la punerea bazelor unei veritabile piețe digitale unice.
(8)
Acest program ar trebui, în special, să susțină Strategia Europa 2020, având în vedere potențialul uriaș de care dispun serviciile fără fir pentru a promova o economie bazată pe cunoaștere, a dezvolta și a sprijini sectoarele care se bazează pe tehnologiile informației și comunicațiilor și a depăși decalajul digital. Utilizarea tot mai mare în special a serviciilor media audiovizuale și a conținutului online impulsionează cererea de viteză și acoperire. Programul este, de asemenea, o acțiune-cheie din Agenda digitală pentru Europa, care urmărește furnizarea internetului de mare viteză în bandă largă în viitoarea economie bazată pe rețele și cunoaștere, cu obiectivul ambițios de a asigura o acoperire universală în bandă largă. Furnizarea celor mai mari viteze și capacități posibile în bandă largă, prin cablu sau fără fir, contribuie la atingerea obiectivului de acces în bandă largă de cel puțin 30 Mbps pentru toți până în 2020 și de acces în bandă largă la viteze de minimum 100 Mbps pentru cel puțin jumătate din gospodăriile din Uniune și este importantă pentru stimularea creșterii economice și a competitivității globale și, totodată, necesară pentru obținerea beneficiilor economice și sociale durabile ale unei piețe digitale unice. Programul ar trebui să sprijine și să promoveze, de asemenea, și alte politici sectoriale ale Uniunii, precum cele referitoare la un mediu durabil și la incluziunea economică și socială a tuturor cetățenilor Uniunii. Ca urmare a importanței aplicațiilor fără fir pentru inovare, acest program este și o inițiativă-cheie de susținere a politicilor Uniunii în domeniul inovării.
(9)
Programul ar trebui să pună bazele unei dezvoltări prin care Uniunea să poată prelua conducerea în ceea ce privește vitezele conexiunilor fără fir în bandă largă, mobilitatea, acoperirea și capacitatea. O astfel de poziție de lider în acest domeniu este esențială pentru a institui o piață digitală unică competitivă care să contribuie la deschiderea pieței interne pentru toți cetățenii Uniunii.
(10)
Acest program ar trebui să specifice principiile directoare și obiectivele până în 2015 pentru statele membre și pentru instituțiile Uniunii și să stabilească inițiativele specifice de punere în aplicare. Deși gestionarea spectrului radio este încă în mare măsură o competență națională, aceasta ar trebui exercitată în conformitate cu legislația existentă a Uniunii și ar trebui să permită acțiunile care au ca scop aplicarea politicilor Uniunii.
(11)
De asemenea, programul ar trebui să țină seama de Decizia nr. 676/2002/CE și de experiența tehnică a Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (denumită în continuare „CEPT”), astfel încât politicile Uniunii care se bazează pe spectrul radio și care au fost aprobate de Parlamentul European și de Consiliu să poată fi aplicate prin măsuri tehnice de punere în aplicare, cu mențiunea că astfel de măsuri pot fi luate ori de câte ori este necesar pentru punerea în aplicare a politicilor deja existente ale Uniunii.
(12)
Facilitarea accesului la spectrul radio ar putea necesita tipuri inovatoare de autorizare, precum utilizarea colectivă a spectrului radio sau utilizarea în comun a infrastructurii, a căror aplicare în Uniune ar putea fi facilitată prin identificarea celor mai bune practici și încurajarea partajării informațiilor, precum și prin definirea anumitor condiții comune sau convergente pentru utilizarea spectrului radio. Autorizațiile generale, care reprezintă cel mai puțin costisitor tip de autorizare, sunt de interes special în cazurile în care interferența nu riscă să devină un obstacol în calea dezvoltării altor servicii.
(13)
Deși din punct de vedere tehnologic se află încă în stadiu de dezvoltare, așa-numitele „tehnologii cognitive” ar trebui să fie explorate în continuare, inclusiv prin facilitarea utilizării în comun pe baza geolocalizării.
(14)
Comerțul cu drepturi de spectru radio, combinat cu condiții flexibile de utilizare, ar putea să aducă beneficii substanțiale creșterii economice. Prin urmare, benzile în care utilizarea flexibilă a fost deja introdusă prin legislația Uniunii ar trebui să devină imediat comercializabile în conformitate cu Directiva 2001/21/CE. Schimbul de bune practici privind condițiile și procedurile de autorizare pentru astfel de benzi și măsurile comune de prevenire a acumulării drepturilor de utilizare a spectrului radio, acumulare care ar putea duce la poziții dominante și la incapacitatea nejustificată de a utiliza astfel de drepturi, ar facilita introducerea coordonată a acestor măsuri de către toate statele membre și achiziționarea unor astfel de drepturi oriunde în Uniune. Utilizarea colectivă (sau în comun) a spectrului radio - înțeleasă ca un număr nedefinit de utilizatori independenți și/sau echipamente independente care accesează spectrul radio în aceeași gamă de frecvențe, în același timp, într-o zonă geografică dată și în condiții bine definite - ar trebui încurajată acolo unde este posibil, fără a aduce atingere dispozițiilor Directivei 2002/20/CE în ceea ce privește rețelele și serviciile de comunicații electronice.
(15)
După cum se subliniază în Agenda digitală pentru Europa, banda largă fără fir este un mijloc important de stimulare a concurenței, a posibilităților de alegere oferite consumatorilor și a accesului în zonele rurale și în alte zone în care instalarea benzii largi prin cablu este dificilă sau neviabilă din punct de vedere economic. Totuși, gestionarea spectrului radio poate afecta concurența prin modificarea rolului și a forței operatorilor de pe piață, de exemplu, dacă utilizatorilor existenți li se oferă avantaje concurențiale necuvenite. Accesul limitat la spectrul radio, în special atunci când spectrul radio corespunzător devine insuficient, poate crea o barieră pentru intrarea noilor servicii sau aplicații, precum și obstacole în calea inovării și a concurenței. Achiziționarea de noi drepturi de utilizare a spectrului radio, inclusiv prin transferul sau închirierea frecvențelor sau prin alte tranzacții între utilizatori, precum și introducerea unor criterii noi și flexibile pentru utilizarea spectrului radio, pot avea un impact asupra situației concurențiale existente. În consecință, statele membre ar trebui să ia măsuri de reglementare ex ante sau ex post adecvate (precum măsuri de modificare a drepturilor existente, de interzicere a anumitor achiziții de drepturi de utilizare a spectrului radio, de impunere a unor condiții privind tezaurizarea spectrului radio și utilizarea eficientă a acestuia, precum cele menționate în Directiva 2002/21/CE, de limitare a spectrului radio de care dispune fiecare întreprindere sau de evitare a acumulării excesive de drepturi de utilizare a spectrului radio) pentru a evita denaturarea concurenței, în conformitate cu principiile care stau la baza Directivei 2002/20/CE și a Directivei 87/372/CEE a Consiliului din 25 iunie 1987 privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice (8) (Directiva GSM).
(16)
Efectuarea unui inventar al utilizării actuale a spectrului radio și a unei analize a tendințelor tehnologice, a viitoarelor necesități și a cererii de spectru radio, în special între 400 MHz și 6 GHz, ar trebui să permită identificarea benzilor de frecvență a căror eficiență ar putea fi îmbunătățită, precum și a posibilităților de utilizare în comun a spectrului radio, atât în beneficiul sectorului comercial, cât și al celui public. Metodologia pentru crearea și actualizarea unui inventar al utilizării existente a spectrului radio ar trebui să țină seama în mod corespunzător de sarcina administrativă generată la nivelul administrațiilor și ar trebui să vizeze reducerea la minimum a sarcinii respective. Prin urmare, informațiile furnizate de statele membre în temeiul Deciziei 2007/344/CE a Comisiei din 16 mai 2007 privind disponibilitatea armonizată a informațiilor referitoare la utilizarea spectrului de frecvențe radio în cadrul Comunității (9) ar trebui luate pe deplin în considerare atunci când se elaborează metodologia pentru crearea unui inventar al utilizării existente a spectrului radio.
(17)
Standardele armonizate prevăzute în Directiva 1999/5/CE sunt esențiale pentru asigurarea unei utilizări eficiente a spectrului radio și ar trebui să țină seama de condițiile de utilizare în comun definite prin lege. Standardele europene pentru rețelele și echipamentele electronice și electrice care nu utilizează unde radio ar trebui, de asemenea, să contribuie la evitarea perturbărilor în utilizarea spectrului radio. Impactul cumulat al creșterii volumului și densității echipamentelor și aplicațiilor fără fir combinat cu diversitatea utilizărilor spectrului radio reprezintă o provocare pentru abordările actuale ale gestionării interferențelor. Aceste aspecte ar trebui, așadar, examinate și reevaluate împreună cu caracteristicile receptoarelor și cu mecanisme mai sofisticate de evitare a interferențelor.
(18)
Statelor membre ar trebui să li se permită, după caz, să introducă măsuri de compensare legate de costurile de migrare.
(19)
În conformitate cu obiectivele Agendei digitale pentru Europa, banda largă fără fir ar putea contribui substanțial la redresarea și creșterea economică dacă ar fi pus la dispoziție un spectru radio suficient, dacă drepturile de utilizare a spectrului radio ar fi acordate rapid și dacă ar fi permisă adaptarea comerțului cu acestea la evoluția pieței. Agenda digitală pentru Europa susține accesul tuturor cetățenilor Uniunii la banda largă la o viteză de cel puțin 30 Mbps până în 2020. În consecință, spectrul radio, care face deja obiectul unor decizii în vigoare ale Comisiei, ar trebui pus la dispoziție în termenii și condițiile prevăzute în deciziile respective. În funcție de cererea de pe piață, procesul de autorizare ar trebui să aibă loc în conformitate cu Directiva 2002/20/CE până la 31 decembrie 2012 pentru comunicațiile terestre în vederea facilitării accesului tuturor la banda largă fără fir, în special în cadrul benzilor de frecvență desemnate prin Deciziile 2008/411/CE (10), 2008/477/CE (11) și 2009/766/CE (12) ale Comisiei. În vederea completării serviciilor terestre în bandă largă și asigurarea acoperirii celor mai îndepărtate regiuni ale Uniunii, accesul la banda largă prin satelit ar putea fi o soluție rapidă și fezabilă.
(20)
Ar trebui introduse, după caz, modalități mai flexibile de utilizare a spectrului radio pentru a încuraja inovarea și serviciile de conectare rapidă în bandă largă, care permit întreprinderilor să-și reducă costurile și să-și amelioreze competitivitatea și care permit crearea de noi servicii interactive online, de exemplu, în domeniile învățământului, sănătății și serviciilor de interes general pentru public.
(21)
Având aproape 500 de milioane de persoane conectate la banda largă de mare viteză în Europa ar putea să contribuie la dezvoltarea pieței interne, creând o masă critică de utilizatori unică în lume, oferind tuturor regiunilor noi oportunități, dând fiecărui utilizator valoare adăugată și oferind Uniunii capacitatea de a fi o economie de prim rang la nivel mondial bazată pe cunoaștere. Implementarea rapidă a benzii largi este, prin urmare, crucială pentru dezvoltarea productivității europene și pentru apariția de noi întreprinderi mici care pot să devină lideri în diferite sectoare, de exemplu al sănătății, al producției și al serviciilor.
(22)
În 2006, Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT) a estimat că viitoarele cerințe privind lărgimea benzii, în vederea dezvoltării Telecomunicațiilor Mobile Internaționale-2000 (TMI-2000) și a sistemelor avansate TMI (comunicații mobile 3G și 4G) ar fi între 1 280 și 1 720 MHz în 2020 pentru sectorul comunicațiilor mobile comerciale în fiecare regiune a UIT, inclusiv Europa. Ar trebui notat că cifra mai mică (1 280 MHz) este superioară cerințelor pentru anumite țări. În plus, există anumite țări în care cerințele sunt mai mari decât cifra superioară (1 720 MHz). Ambele cifre includ spectrul radio deja utilizat sau prevăzut a fi utilizat pentru sistemele pre-TMI și pentru TMI-2000 și variantele îmbunătățite ale acestuia. Fără eliberarea spectrului radio necesar, de preferință într-un mod armonizat la nivel mondial, noile servicii și creșterea economică vor fi îngreunate de constrângeri legate de capacitatea rețelelor mobile.
(23)
Banda de 800 MHz (790-862 MHz) este optimă pentru acoperirea cu servicii fără fir în bandă largă a unor zone întinse. Având în vedere armonizarea condițiilor tehnice în conformitate cu Decizia 2010/267/UE, precum și Recomandarea Comisiei din 28 octombrie 2009 privind facilitarea eliberării dividendului digital în Uniunea Europeană (13) care face apel la abandonarea radiodifuziunii analogice până la 1 ianuarie 2012, precum și evoluția rapidă a reglementărilor naționale, această bandă ar trebui, în principiu, să fie pusă la dispoziție pentru serviciile de comunicații electronice în Uniune până în 2013. Pe termen lung, în funcție de rezultatele unei analize a tendințelor tehnologice, a necesităților viitoare și a cererii de spectru radio, ar putea fi avut în vedere și un spectru radio suplimentar. Deoarece banda de 800 MHz are capacitatea de transmisie pe zone întinse, la drepturi ar putea fi adăugate, după caz, obligații de acoperire.
(24)
Înmulțirea posibilităților de comunicare fără fir în bandă largă este crucială pentru a furniza noi platforme de distribuție sectorului cultural, pregătind astfel terenul pentru o dezvoltare cu succes a sectorului respectiv în viitor.
(25)
Sistemele de acces fără fir, inclusiv rețelele locale radio, pot depăși alocările actuale în regim fără licență. Necesitatea și fezabilitatea extinderii alocărilor de spectru radio în regim fără licență pentru sistemele de acces fără fir, inclusiv rețelele radio locale, la 2,4 GHz și 5 GHz, ar trebui evaluate în funcție de inventarul utilizărilor actuale ale spectrului radio și de necesitățile care apar în legătură cu spectrul radio, precum și în funcție de utilizarea acestuia în alte scopuri.
(26)
În timp ce radiodifuziunea va rămâne o platformă importantă de distribuție a conținutului, întrucât încă este cea mai ieftină platformă de distribuție în masă, banda largă fără fir sau prin cablu, precum și alte servicii noi oferă noi posibilități sectorului cultural de a-și diversifica gama de platforme de distribuție, de a furniza servicii la cerere și de a profita de potențialul economic al creșterii majore a traficului de date.
(27)
Pentru a se axa pe prioritățile acestui prim program multianual, statele membre și Comisia ar trebui să coopereze în vederea susținerii și atingerii obiectivului de a permite Uniunii să preia poziția de lider în domeniul serviciilor de comunicații electronice fără fir în bandă largă, prin eliberarea de spectru radio suficient în benzi rentabile pentru ca serviciile respective să fie disponibile la scară largă.
(28)
Deoarece o abordare comună și economiile de scară sunt esențiale pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă în întreaga Uniune și pentru prevenirea denaturării concurenței și a fragmentării pieței între statele membre, o serie de bune practici privind condițiile și procedurile de autorizare ar trebui să fie identificate de statele membre în mod concertat, precum și împreună cu Comisia. Astfel de condiții și proceduri ar putea să includă obligațiile de acoperire, mărimea blocurilor de frecvențe, calendarul de acordare a drepturilor, accesul la operatorii rețelelor mobile virtuale și durata drepturilor de utilizare a spectrului radio. Reflectând importanța comerțului cu frecvențe pentru creșterea eficienței utilizării spectrului radio și pentru dezvoltarea pieței interne a echipamentelor și serviciilor fără fir, condițiile și procedurile respective ar trebui să se aplice benzilor de frecvență alocate comunicațiilor fără fir, pentru care drepturile de utilizare pot fi transferate sau închiriate.
(29)
Ar putea fi necesar spectru radio suplimentar pentru alte sectoare cum ar fi transporturile (pentru sisteme de siguranță, de informare și de management), cercetarea și dezvoltarea (C&D), e-sănătatea, e-incluziunea și, dacă este necesar, protecția publică și intervenția în caz de dezastre (PPID), deoarece acestea utilizează tot mai mult transmiterea de imagini video și date pentru un serviciu rapid și eficient. Optimizarea sinergiilor dintre politica în domeniul spectrului radio și activitățile de cercetare și dezvoltare, precum și desfășurarea de studii privind radiocompatibilitatea diferiților utilizatori ai spectrului radio ar trebui să faciliteze inovarea. Mai mult, rezultatele cercetării întreprinse în contextul celui de Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) arată că este necesară examinarea nevoilor de frecvențe ale proiectelor care ar putea avea un mare potențial economic sau de investiții, în special pentru IMM-uri, cum ar fi tehnologia radio cognitiv sau e-sănătatea. Pentru susținerea activităților de C&D și științifice ar trebui asigurată totodată o protecție adecvată împotriva interferențelor prejudiciabile.
(30)
Strategia Europa 2020 stabilește obiective de mediu pentru o economie sustenabilă, eficientă din punct de vedere energetic și competitivă, cum ar fi creșterea eficienței energetice cu 20 % până în 2020. După cum se subliniază în Agenda digitală pentru Europa, un rol principal revine sectorului tehnologiei informației și comunicațiilor. Printre acțiunile propuse se numără accelerarea instalării în întreaga Uniune a sistemelor inteligente de gestionare a energiei (rețele și contoare inteligente) care utilizează facilitățile oferite de comunicații pentru a reduce consumul de energie, precum și dezvoltarea sistemelor de transport inteligente și a gestionării inteligente a traficului pentru a reduce emisiile de dioxid de carbon în sectorul transporturilor. Utilizarea eficientă a tehnologiilor aplicate spectrului radio ar putea contribui, de asemenea, la reducerea consumului de energie al echipamentelor radio și la limitarea impactului asupra mediului în zonele rurale și îndepărtate.
(31)
O abordare coerentă a autorizării privind spectrul radio în Uniune ar trebui să ia pe deplin în considerare protecția sănătății publice împotriva câmpurilor electromagnetice, care este esențială pentru bunăstarea cetățenilor. Asigurând respectarea Recomandării 1999/519/CE a Consiliului din 12 iulie 1999 privind limitarea expunerii publicului la câmpuri electromagnetice (0 Hz-300 GHz) (14), este esențial să se asigure monitorizarea permanentă a efectelor de natură ionizantă și neionizantă asupra sănătății ale utilizării spectrului radio, inclusiv a efectelor cumulate în situații reale în care diferite frecvențe ale spectrului radio sunt utilizate de un număr din ce în ce mai mare de tipuri de echipamente.
(32)
Obiectivele esențiale de interes general, precum siguranța vieții, evidențiază necesitatea unor soluții tehnice coordonate de interoperabilitate a serviciilor de siguranță și de urgență între statele membre. Ar trebui pus la dispoziție, într-un mod coerent, un spectru radio suficient pentru dezvoltarea și libera circulație a serviciilor și dispozitivelor de siguranță, precum și pentru dezvoltarea soluțiilor inovatoare de siguranță și de urgență paneuropene sau interoperabile. Studiile au arătat că este necesar spectru radio suplimentar armonizat sub 1 GHz pentru furnizarea serviciilor mobile în bandă largă pentru PPID în întreaga Uniune în următorii 5-10 ani.
(33)
Reglementarea spectrului radio are o pronunțată dimensiune transfrontalieră sau internațională, ca urmare a caracteristicilor de propagare, a naturii internaționale a piețelor dependente de servicii care utilizează radiocomunicațiile și a necesității de a evita interferențele prejudiciabile între țări.
(34)
Potrivit jurisprudenței relevante a Curții de Justiție a Uniunii Europene, în cazul în care obiectul unui acord internațional intră în parte în sfera de competență a Uniunii și în parte în cea a statelor membre, este esențial să se asigure o cooperare strânsă între acestea din urmă și instituțiile Uniunii. Această obligație de cooperare, astfel cum a fost clarificată în jurisprudența consacrată, decurge din principiul unității în reprezentarea internațională a Uniunii și a statelor sale membre.
(35)
De asemenea, statele membre ar putea avea nevoie de sprijin în ceea ce privește coordonarea frecvențelor în cadrul negocierilor bilaterale cu țări vecine ale Uniunii, inclusiv cu țări candidate sau în curs de aderare, pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul legislației Uniunii în materie de coordonare a frecvențelor. Acest lucru ar trebui să contribuie, de asemenea, la evitarea interferențelor prejudiciabile și la creșterea eficienței spectrului radio și a convergenței utilizării acestuia chiar și dincolo de frontierele Uniunii.
(36)
În vederea realizării obiectivelor prezentei decizii, este important să se consolideze cadrul instituțional actual de coordonare a politicii privind spectrul radio și a gestionării acestuia la nivelul Uniunii, inclusiv în chestiunile care afectează în mod direct două sau mai multe state membre, ținând pe deplin seama de competența și experiența de specialitate a administrațiilor naționale. Sunt, de asemenea, esențiale cooperarea și coordonarea dintre organismele de standardizare, instituțiile de cercetare și CEPT.
(37)
În cazul în care sunt necesare condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei decizii, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (15).
(38)
Deoarece obiectivul prezentei decizii, și anume instituirea unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, având în vedere amploarea acțiunii propuse, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.
(39)
Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la rezultatele obținute în temeiul prezentei decizii, precum și la acțiunile viitoare planificate.
(40)
La redactarea propunerii sale, Comisia a ținut seama în cel mai înalt grad de avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio înființat prin Decizia 2002/622/CE a Comisiei (16),
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Scop și domeniu de aplicare
(1) Prezenta decizie instituie un program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (denumit în continuare „programul”), ale cărui scopuri sunt planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio în vederea asigurării funcționării pieței interne în domeniile de politică ale Uniunii care presupun utilizarea spectrului radio, cum ar fi politicile privind comunicațiile electronice, cercetarea, dezvoltarea tehnologică, spațiul, transporturile, energia și audiovizualul.
Prezenta decizie nu aduce atingere disponibilității unui spectru radio suficient pentru alte domenii de politică ale Uniunii, cum ar fi protecția civilă și intervenția în caz de dezastre, precum și politica de securitate și apărare comună.
(2) Prezenta decizie nu aduce atingere legislației Uniunii în vigoare, în special Directivelor 1999/5/CE, 2002/20/CE și 2002/21/CE și, sub rezerva articolului 6 din prezenta decizie, Deciziei nr. 676/2002/CE, și nici măsurilor luate la nivel național în conformitate cu legislația Uniunii.
(3) Prezenta decizie nu aduce atingere măsurilor luate la nivel național, în deplină conformitate cu legislația Uniunii, care urmăresc atingerea unor obiective de interes general, în special în ceea ce privește reglementarea conținutului și politica audiovizualului.
Prezenta decizie nu aduce atingere dreptului statelor membre de a-și organiza și utiliza spectrul radio în scopuri legate de ordinea publică, securitatea publică și apărare. În cazul în care prezenta decizie sau măsurile adoptate pentru punerea în aplicare a acesteia pentru benzile de frecvență menționate la articolul 6 produc efecte asupra spectrului radio utilizat de un stat membru în mod exclusiv și direct în scopuri legate de propria securitate publică sau de apărare, statul membru în cauză, în măsura necesităților, poate continua să utilizeze banda de frecvență respectivă în scopuri legate de securitate publică și apărare până la dezafectarea treptată a sistemelor existente în acea bandă la data intrării în vigoare a prezentei decizii sau, respectiv, a unei măsuri adoptate în temeiul acesteia. Statul membru în cauză notifică decizia sa Comisiei în mod corespunzător.
Articolul 2
Principii generale de reglementare
(1) Statele membre cooperează între ele și cu Comisia în mod transparent pentru a asigura aplicarea coerentă în întreaga Uniune a următoarelor principii generale de reglementare:
(a)
aplicarea celui mai adecvat și mai puțin costisitor sistem de autorizare posibil, astfel încât flexibilitatea și eficiența utilizării spectrului radio să crească la maximum. Un astfel de sistem de autorizare se bazează pe criterii obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale;
(b)
stimularea dezvoltării pieței interne prin promovarea instituirii în viitor a serviciilor digitale în întreaga Uniune și prin încurajarea concurenței reale;
(c)
promovarea concurenței și a inovării, ținându-se seama de necesitatea evitării interferențelor prejudiciabile și de nevoia asigurării calității tehnice a serviciului, pentru a facilita disponibilitatea serviciilor în bandă largă și pentru a oferi un răspuns eficient la creșterea traficului fără fir de date;
(d)
definirea condițiilor tehnice de utilizare a spectrului radio, luând în considerare pe deplin dreptul Uniunii în domeniu, inclusiv privind limitarea expunerii populației la câmpurile electromagnetice;
(e)
promovarea principiului neutralității tehnologiei și a serviciului în drepturile de utilizare a spectrului radio, acolo unde este posibil.
(2) Pentru comunicațiile electronice se aplică, pe lângă principiile generale de reglementare definite la alineatul (1) de la prezentul articol, următoarele principii specifice, în conformitate cu articolele 8a, 9, 9a și 9b din Directiva 2002/21/CE și cu Decizia nr. 676/2002/CE:
(a)
aplicarea neutralității tehnologiei și a serviciului în drepturile de utilizare a spectrului radio pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice și în transferul sau închirierea drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio;
(b)
promovarea armonizării utilizării frecvențelor radio pe întreg teritoriul Uniunii, în concordanță cu necesitatea de a asigura utilizarea efectivă și eficientă a acestora;
(c)
facilitarea unui trafic fără fir de date intensificat și a serviciilor în bandă largă, în special prin stimularea flexibilității, precum și promovarea inovării, ținându-se seama de necesitatea de a evita interferențele prejudiciabile și de a asigura calitatea tehnică a serviciului.
Articolul 3
Obiective de politică
Pentru a se axa pe prioritățile prezentei decizii, statele membre și Comisia cooperează în vederea susținerii și atingerii următoarelor obiective de politică:
(a)
încurajarea utilizării și gestionării eficiente a spectrului radio astfel încât cererea crescândă de utilizare a frecvențelor să poată fi satisfăcută în cele mai bune condiții, reflectând importanta valoare socială, culturală și economică a spectrului radio;
(b)
alocarea în timp util a unui spectru radio suficient și adecvat pentru susținerea obiectivelor de politică ale Uniunii și pentru satisfacerea în cel mai bun mod a cererii tot mai mari din domeniul traficului fără fir de date, permițând astfel dezvoltarea serviciilor comerciale și publice și ținând totodată seama de obiectivele de interes general importante, precum diversitatea culturală și pluralismul mass-mediei; în acest scop, ar trebui depuse toate eforturile pentru a identifica, pe baza inventarului stabilit în temeiul articolului 9, cel puțin 1 200 MHz de spectru radio corespunzător până în 2015. Această cifră include spectrul radio deja utilizat;
(c)
eliminarea decalajului digital și contribuția la realizarea obiectivelor Agendei digitale pentru Europa, stimulând accesul la banda largă cu o viteză de cel puțin 30 Mbps până în 2020, pentru toți cetățenii Uniunii și permițând Uniunii să dispună de cea mai mare viteză și capacitate posibilă pentru serviciile în bandă largă;
(d)
a face posibilă poziția de lider a Uniunii în domeniul serviciilor de comunicații electronice fără fir în bandă largă prin eliberarea de spectru radio suficient în benzi rentabile pentru ca serviciile respective să fie disponibile la scară largă;
(e)
asigurarea de oportunități atât pentru sectorul comercial, cât și pentru sectoarele publice prin intermediul creșterii capacității serviciilor mobile în bandă largă;
(f)
promovarea inovării și a investițiilor printr-o flexibilitate sporită în ceea ce privește utilizarea spectrului radio, printr-o aplicare consecventă în întreaga Uniune a principiilor neutralității tehnologiei și a serviciului în rândul soluțiilor tehnologice care pot fi adoptate și printr-o previzibilitate normativă adecvată, astfel cum este prevăzut, printre altele, în cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice prin eliberarea unui spectru radio armonizat pentru noi tehnologii avansate și prin posibilitatea comercializării drepturilor de utilizare a spectrului radio, creând astfel oportunități de dezvoltare în viitor a serviciilor digitale în întreaga Uniune;
(g)
facilitarea accesului la spectrul radio prin valorificarea avantajelor oferite de autorizațiile generale pentru comunicațiile electronice în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2002/20/CE;
(h)
încurajarea utilizării în comun a infrastructurilor pasive în cazurile în care acest lucru este proporțional și nediscriminatoriu, astfel cum s-a prevăzut la articolul 12 din Directiva 2002/21/CE;
(i)
menținerea și dezvoltarea concurenței efective, în special în domeniul serviciilor de comunicații electronice, prin încercarea de a evita, prin măsuri ex ante sau prin măsuri de remediere ex post, acumularea excesivă de drepturi de utilizare a frecvențelor radio de către anumite întreprinderi, fapt care dăunează semnificativ concurenței;
(j)
reducerea fragmentării și exploatarea deplină a potențialului pieței interne pentru a promova creșterea economică și economiile de scară la nivelul Uniunii prin îmbunătățirea coordonării și a armonizării condițiilor tehnice pentru utilizarea și disponibilitatea spectrului radio, după caz;
(k)
evitarea interferențelor prejudiciabile sau a perturbărilor cauzate de alte dispozitive care utilizează sau nu undele radio, printre altele prin facilitarea elaborării de standarde care să contribuie la o utilizare eficientă a spectrului radio și prin creșterea imunității la interferență a receptoarelor, ținând seama în mod special de impactul cumulat al creșterii volumului și densității dispozitivelor și aplicațiilor radio;
(l)
stimularea accesibilității noilor produse și tehnologii pentru consumatori, astfel încât trecerea la tehnologia digitală și utilizarea eficientă a dividendului digital să fie sprijinită de consumatori;
(m)
reducerea amprentei de carbon a Uniunii prin sporirea eficienței tehnice și a eficienței energetice a rețelelor și echipamentelor de comunicații fără fir.
Articolul 4
Creșterea eficienței și a flexibilității
(1) Statele membre stimulează, în cooperare cu Comisia și acolo unde este cazul, utilizarea colectivă a spectrului radio, precum și utilizarea în comun a spectrului radio.
Statele membre stimulează, de asemenea, dezvoltarea tehnologiilor actuale și a noilor tehnologii, de exemplu, în tehnologia radio cognitiv, inclusiv a acelor tehnologii care folosesc „spațiile albe”.
(2) Statele membre și Comisia cooperează pentru a spori flexibilitatea în utilizarea spectrului radio, cu scopul de a promova inovarea și investițiile, prin posibilitatea utilizării noilor tehnologii și prin transferul sau închirierea drepturilor de utilizare a spectrului radio.
(3) Statele membre și Comisia cooperează pentru stimularea elaborării și armonizării standardelor pentru echipamente radio și echipamente terminale de telecomunicații, precum și pentru echipamente și rețele electrice și electronice, dacă este necesar, pe baza mandatelor de standardizare acordate de Comisie organismelor de standardizare relevante. De asemenea, se acordă o atenție specială standardelor pentru echipamentele ce urmează a fi utilizate de persoanele cu handicap.
(4) Statele membre stimulează activitățile de C&D în domeniul noilor tehnologii, cum ar fi tehnologiile cognitive și bazele de date de geolocalizare.
(5) Statele membre introduc, după caz, criterii de selecție și proceduri de acordare a drepturilor de utilizare a spectrului radio care să încurajeze concurența, investițiile și utilizarea eficientă a spectrului radio ca bun public, precum și coexistența serviciilor și dispozitivelor noi și a celor existente. Statele membre promovează utilizarea eficientă a spectrului radio în permanență pentru rețele, dispozitive și aplicații.
(6) Pentru a asigura utilizarea eficientă a drepturilor de utilizare a spectrului radio și pentru a evita tezaurizarea spectrului radio, statele membre pot lua în considerare aplicarea unor măsuri corespunzătoare, atunci când este necesar, cum ar fi penalitățile financiare, utilizarea instrumentelor bazate pe stimulente tarifare sau retragerea drepturilor. Măsurile respective se stabilesc și se aplică în mod transparent, nediscriminatoriu și proporțional.
(7) În ceea ce privește serviciile de comunicații electronice, statele membre adoptă, până la 1 ianuarie 2013, măsuri de autorizare și de alocare adecvate pentru dezvoltarea serviciilor în bandă largă, în conformitate cu Directiva 2002/20/CE, în scopul de a obține cea mai mare capacitate posibilă și cele mai mari viteze posibile pentru serviciile în bandă largă.
(8) Pentru a evita eventuala fragmentare a pieței interne, ca urmare a criteriilor și procedurilor de selecție divergente pentru spectrul radio armonizat alocat serviciilor de comunicații electronice și care poate fi comercializat în toate statele membre în conformitate cu articolul 9b din Directiva 2002/21/CE, Comisia facilitează, în cooperare cu statele membre și cu respectarea principiului subsidiarității, identificarea și punerea în comun a celor mai bune practici privind condițiile și procedurile de autorizare și încurajează schimbul de informații în legătură cu astfel de benzi, pentru a spori coerența în întreaga Uniune, în conformitate cu principiile neutralității tehnologiei și a serviciului.
Articolul 5
Concurența
(1) Statele membre promovează concurența efectivă și evită denaturarea concurenței pe piața internă a serviciilor de comunicații electronice, în conformitate cu Directivele 2002/20/CE și 2002/21/CE.
Statele membre țin seama de aspectele legate de concurență atunci când acordă drepturi de utilizare a spectrului radio utilizatorilor de rețele private de comunicații electronice
(2) În sensul alineatului (1) primul paragraf și fără a aduce atingere aplicării normelor de concurență și nici măsurilor adoptate de statele membre în vederea atingerii obiectivelor de interes general, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Directiva 2002/21/CE, statele membre pot adopta, între altele, măsuri:
(a)
pentru a limita întinderea spectrului radio pentru care se acordă drepturi de utilizare unei întreprinderi sau pentru a condiționa astfel de drepturi de utilizare, cum ar fi acordarea accesului generalizat sau roaming la nivel național sau regional, în anumite benzi sau în anumite grupuri de benzi cu caracteristici similare, de exemplu, în benzile sub 1 GHz alocate serviciilor de comunicații electronice. Aceste condiții suplimentare pot fi impuse numai de autoritățile naționale competente;
(b)
pentru a rezerva, dacă este cazul, în funcție de situația de pe piața națională, o anumită parte a unei benzi de frecvență sau a unui grup de benzi pentru a fi alocate noilor actori de pe piață;
(c)
pentru a refuza acordarea de noi drepturi de utilizare a spectrului radio sau autorizarea de noi utilizări ale spectrului radio în anumite benzi sau pentru a condiționa acordarea de noi drepturi de utilizare a spectrului radio sau autorizarea de noi utilizări ale spectrului radio, pentru a evita denaturarea concurenței cauzată de eventuale alocări, transferuri sau acumulări ale drepturilor de utilizare;
(d)
pentru a interzice sau pentru a impune condiții asupra transferurilor de drepturi de utilizare a spectrului radio care nu sunt supuse controlului fuziunilor la nivel național sau al Uniunii, în cazul în care astfel de transferuri pot dăuna semnificativ concurenței;
(e)
pentru a modifica drepturile existente în conformitate cu Directiva 2002/20/CE atunci când acest lucru este necesar pentru a remedia a posteriori denaturarea concurenței cauzată de eventuale transferuri sau acumulări ale drepturilor de utilizare a frecvențelor radio.
(3) În cazul în care statele membre doresc să adopte oricare dintre măsurile menționate la alineatul (2) de la prezentul articol, acestea acționează în conformitate cu procedurile pentru impunerea sau modificarea unor astfel de condiții privind drepturile de utilizare a spectrului radio prevăzute în Directiva 2002/20/CE.
(4) Statele membre asigură că procedurile de autorizare și de selecție pentru serviciile de comunicații electronice încurajează concurența efectivă, în beneficiul cetățenilor, al consumatorilor și al întreprinderilor din Uniune.
Articolul 6
Necesitățile în materie de spectru radio pentru comunicații fără fir în bandă largă
(1) Statele membre, în cooperare cu Comisia, iau toate măsurile necesare pentru a asigura disponibilitatea în Uniune a unui spectru radio suficient pentru scopuri de acoperire și capacitate, pentru a permite Uniunii să dispună de cele mai mari viteze în bandă largă din lume, făcând astfel posibil ca aplicațiile fără fir și poziția de lider a Uniunii în noile servicii să contribuie efectiv la creșterea economică, precum și pentru a atinge obiectivul pentru toți cetățenii de a avea acces la viteze în bandă largă de cel puțin 30 Mbps până în 2020.
(2) În vederea promovării unei mai mari disponibilități a serviciilor fără fir în bandă largă, în beneficiul cetățenilor și al consumatorilor din Uniune, statele membre pun la dispoziție benzile reglementate de Deciziile 2008/411/CE (3,4-3,8 GHz), 2008/477/CE (2,5-2,69 GHz) și 2009/766/CE (900-1 800 MHz), în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute în deciziile menționate. În funcție de cererea de pe piață, statele membre desfășoară procesul de autorizare până la 31 decembrie 2012, fără a aduce atingere utilizării actuale a serviciilor și în condiții care să permită consumatorilor un acces facil la serviciile fără fir în bandă largă.
(3) Statele membre stimulează modernizarea permanentă a rețelelor de către furnizorii de comunicații electronice cu cele mai recente și mai eficiente tehnologii, în vederea generării propriilor lor frecvențe recuperate, în conformitate cu principiile neutralității tehnologiei și serviciului.
(4) Până la 1 ianuarie 2013, statele membre desfășoară procesul de autorizare pentru a permite utilizarea benzii de 800 MHz pentru serviciile de comunicații electronice. Comisia acordă derogări specifice până la 31 decembrie 2015 în statele membre în care circumstanțe excepționale naționale sau locale sau probleme legate de coordonarea transfrontalieră a frecvențelor ar împiedica disponibilitatea benzii, pe baza unei cereri motivate corespunzător din partea statului membru în cauză.
În cazul în care problemele motivate ale unui stat membru de coordonare transfrontalieră a frecvențelor cu una sau mai multe țări, inclusiv țări candidate sau în curs de aderare, persistă după 31 decembrie 2015 și împiedică disponibilitatea benzii de 800 MHz, Comisia acordă derogări excepționale pe perioade de un an, până la înlăturarea problemelor respective.
Statul membru căruia i-a fost acordată o derogare în temeiul primului și celui de-al doilea paragraf se asigură că utilizarea benzii de 800 MHz nu împiedică disponibilitatea acestei benzi pentru serviciile de comunicații electronice, altele decât cele de difuziune, din statele membre învecinate.
Prezentul alineat se aplică inclusiv în ceea ce privește problemele de coordonare a spectrului radio din Republica Cipru, cauzate de faptul că Guvernul Ciprului este împiedicat să exercite controlul efectiv pe o parte a teritoriului său.
(5) Statele membre, în cooperare cu Comisia, monitorizează în permanență nevoile de capacitate pentru serviciile fără fir în bandă largă. Pe baza rezultatelor analizei menționate la articolul 9 alineatul (4), Comisia evaluează și raportează către Parlamentul European și Consiliu înainte de 1 ianuarie 2015 cu privire la necesitatea aplicării unor măsuri de armonizare a unor benzi de frecvență suplimentare.
Statele membre pot asigura, după caz și în conformitate cu legislația Uniunii, compensarea adecvată a costurilor directe de migrare sau de realocare a frecvențelor utilizate, în conformitate cu legislația națională și cu legislația Uniunii.
(6) Statele membre, în cooperare cu Comisia, promovează accesul la serviciile în bandă largă utilizând banda de 800 MHz în zonele îndepărtate și slab populate, după caz. În acest sens, statele membre examinează modalitățile și, după caz, iau măsuri tehnice și de reglementare pentru a se asigura că eliberarea benzii de 800 MHz nu afectează negativ utilizatorii serviciilor de realizare a programelor și evenimentelor speciale (PMSE).
(7) Comisia, în cooperare cu statele membre, evaluează motivele și fezabilitatea extinderii alocărilor de frecvențe în regim fără licență pentru sistemele de acces fără fir, inclusiv rețelele radio locale.
(8) Statele membre permit transferul sau închirierea drepturilor de utilizare a spectrului radio în benzile armonizate 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz și 3,4-3,8 GHz.
(9) Pentru a garanta că toți cetățenii au acces la servicii digitale avansate, inclusiv în bandă largă, în special în zonele îndepărtate și slab populate, statele membre și Comisia pot analiza disponibilitatea unui spectru radio suficient pentru furnizarea serviciilor prin satelit în bandă largă, permițând accesul la internet.
(10) Statele membre, în colaborare cu Comisia, analizează posibilitatea extinderii disponibilității și utilizării de picocelule și femtocelule. Statele membre țin seama pe deplin de potențialul acestor stații cu bază celulară și de utilizarea în comun și fără licență a spectrului radio pentru a furniza baza pentru rețelele-plasă fără fir, care pot juca un rol important în eliminarea decalajului digital.
Articolul 7
Necesitățile în materie de spectru radio în cazul altor politici privind comunicațiile fără fir
Pentru a sprijini dezvoltarea în continuare a serviciilor media audiovizuale inovatoare și a altor servicii destinate cetățenilor Uniunii, ținând seama de avantajele economice și sociale ale unei piețe digitale unice, statele membre, în cooperare cu Comisia, vizează asigurarea disponibilității unui spectru radio suficient pentru furnizarea acestor servicii prin satelit și pe cale terestră, cu condiția ca necesitatea să fie motivată în mod clar.
Articolul 8
Necesitățile în materie de spectru radio ale altor politici specifice ale Uniunii
(1) Statele membre și Comisia asigură disponibilitatea spectrului radio și protejează frecvențele radio necesare pentru monitorizarea atmosferei și a suprafeței Pământului, care permit elaborarea și exploatarea aplicațiilor spațiale, precum și îmbunătățirea sistemelor de transport, în special pentru sistemul global de navigație civilă prin satelit instituit în temeiul programului Galileo (17), pentru Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) (18) și pentru sistemele inteligente de siguranță și de management al transporturilor.
(2) Comisia, în cooperare cu statele membre, efectuează studii cu privire la economisirea energiei în utilizarea spectrului radio pentru a putea contribui la aplicarea unei politici a emisiilor scăzute de dioxid de carbon și are în vedere punerea la dispoziție a spectrului radio pentru tehnologii fără fir cu potențial de creștere a economiilor de energie și a eficienței altor rețele de distribuție, cum ar fi rețeaua de furnizare a apei, inclusiv rețele energetice inteligente și contoare inteligente.
(3) Comisia încearcă să asigure, în cooperare cu statele membre, punerea la dispoziție în condiții armonizate a unui spectru radio suficient pentru susținerea dezvoltării serviciilor de siguranță și a liberei circulații a dispozitivelor aferente, precum și a elaborării de soluții interoperabile inovatoare pentru siguranța și protecția publică și pentru protecția civilă și intervenția în caz de dezastre.
(4) Statele membre și Comisia colaborează cu comunitățile științifice și universitare în vederea identificării unei serii de inițiative de cercetare și dezvoltare și de aplicații inovatoare care pot avea un impact socioeconomic major și/sau prezintă potențial pentru investiții și examinează necesitățile în materie de spectru radio a unor astfel de aplicații și, după caz, au în vedere alocarea unui spectru radio suficient pentru aceste aplicații, în condiții tehnice armonizate și cu cel mai mic cost administrativ.
(5) Statele membre, în colaborare cu Comisia, încearcă să asigure benzile necesare de frecvență pentru realizarea PMSE, în conformitate cu obiectivele Uniunii de a îmbunătăți integrarea pieței interne și accesul la cultură.
(6) Statele membre și Comisia încearcă să asigure disponibilitatea spectrului radio pentru identificarea prin frecvențe radio (RFID) și pentru alte tehnologii de comunicare fără fir ale internetului obiectelor (IO) și cooperează în vederea stimulării elaborării de standarde și armonizării alocării spectrului radio pentru comunicațiile IO în toate statele membre.
Articolul 9
Inventarul
(1) Se creează un inventar al utilizărilor actuale ale spectrului radio, atât în scopuri comerciale, cât și publice.
Obiectivele inventarului sunt următoarele:
(a)
să permită identificarea benzilor de frecvență în care eficiența utilizărilor actuale ale spectrului radio ar putea fi îmbunătățită;
(b)
să contribuie la identificarea benzilor de frecvență care ar putea fi adecvate pentru realocare și a posibilităților de utilizare în comun a spectrului radio, în vederea sprijinirii politicilor UE stabilite în prezenta decizie, ținând seama în același timp de necesitățile viitoare de spectru radio pe baza, printre altele, a cererii consumatorilor și operatorilor și de posibilitatea de a satisface aceste necesități;
(c)
să contribuie la analiza diferitelor tipuri de utilizare a spectrului radio, atât de către utilizatorii privați, cât și de către cei publici;
(d)
să contribuie la identificarea benzilor de frecvență care ar putea fi alocate sau realocate în vederea creșterii eficienței utilizării lor, la încurajarea inovării și a creșterii concurenței pe piața internă, la explorarea unor noi modalități de utilizare în comun a spectrului radio, în beneficiul atât al utilizatorilor privați, cât și al celor publici, ținând seama de impactul potențial pozitiv și negativ al alocării și realocării respectivelor benzi și a benzilor adiacente asupra utilizatorilor existenți.
(2) În scopul de a asigura o punere în aplicare uniformă a alineatului (1) de la prezentul articol și ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, Comisia adoptă următoarele acte de punere în aplicare până la 1 iulie 2013:
(a)
stabilirea modalităților practice și a modelelor uniforme de colectare și furnizare a datelor din partea statelor membre către Comisie, cu privire la utilizările actuale ale spectrului radio, cu condiția respectării reglementărilor în materie de secrete de afaceri prevăzute la articolul 8 din Decizia nr. 676/2002/CE și a dreptului statelor membre de a nu divulga informații confidențiale, ținând seama de obiectivul de a reduce la minimum sarcina administrativă și de obligațiile existente care revin statelor membre în conformitate cu alte reglementări la nivelul Uniunii, în special obligațiile de a furniza informații specifice;
(b)
stabilirea metodologiei de analiză a tendințelor tehnologice, a necesităților viitoare și a cererii de frecvențe radio în domeniile de politică ale Uniunii care fac obiectul prezentei decizii, în special pentru acele servicii care ar putea opera în gama de frecvențe 400 MHz-6 GHz, în vederea identificării utilizărilor în curs de apariție și potențial semnificative ale spectrului radio.
Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 13 alineatul (2).
(3) Comisia administrează inventarul menționat la alineatul (1) în conformitate cu actele de punere în aplicare de la alineatul (2).
(4) Comisia desfășoară analiza tendințelor tehnologice, a necesităților viitoare și a cererii de frecvențe radio în conformitate cu actele de punere în aplicare menționate la alineatul (2) litera (b). Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la rezultatele respectivei analize.
Articolul 10
Negocierile internaționale
(1) În cadrul negocierilor internaționale privind chestiunile legate de spectrul radio, se aplică următoarele principii:
(a)
dacă subiectul negocierilor internaționale intră în sfera de competență a Uniunii, poziția Uniunii se stabilește în conformitate cu legislația Uniunii;
(b)
dacă subiectul negocierilor internaționale intră parțial în sfera de competență a Uniunii și parțial în sfera de competență a statelor membre, Uniunea și statele membre caută să stabilească o poziție comună în conformitate cu cerințele principiului cooperării sincere.
În scopul aplicării literei (b) de la primul paragraf, Uniunea și statele membre cooperează în conformitate cu principiul unității în reprezentarea internațională a Uniunii și a statelor sale membre.
(2) Uniunea oferă statelor membre, la cererea acestora, asistență juridică, politică și tehnică pentru rezolvarea problemelor de coordonare a spectrului radio cu țări învecinate Uniunii, inclusiv cu țări candidate sau în curs de aderare, în așa fel încât statele membre în cauză să își poată respecta obligațiile care le revin în temeiul legislației Uniunii. În procesul de acordare a asistenței menționate anterior, Uniunea își utilizează toate competențele juridice și politice pentru a promova punerea în aplicare a politicilor Uniunii.
Uniunea sprijină, de asemenea, eforturile țărilor terțe de a pune în aplicare o gestionare a spectrului radio compatibilă cu cea a Uniunii, astfel încât să salvgardeze obiectivele politicii Uniunii în domeniul spectrului radio.
(3) Atunci când negociază cu țări terțe într-un cadru bilateral sau multilateral, statele membre sunt ținute să-și respecte obligațiile în conformitate cu legislația Uniunii. Atunci când semnează sau acceptă în alt mod orice obligații internaționale privind spectrul radio, statele membre atașează semnăturii lor sau oricărui alt act de acceptare o declarație comună în care afirmă că vor pune în aplicare acordurile sau angajamentele internaționale respective în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul Tratatului privind Uniunea Europeană și al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene.
Articolul 11
Cooperarea dintre diverse organisme
(1) Comisia și statele membre cooperează pentru îmbunătățirea actualului cadru instituțional cu scopul de a stimula coordonarea la nivelul Uniunii a gestionării spectrului radio, inclusiv în chestiuni care afectează direct două sau mai multe state membre, în vederea dezvoltării pieței interne și a asigurării îndeplinirii complete a obiectivelor politicii Uniunii în domeniul spectrului radio.
(2) Comisia și statele membre încurajează organismele de standardizare, CEPT, Centrul Comun de Cercetare al Comisiei și toate părțile relevante să coopereze îndeaproape în ceea ce privește aspectele tehnice, pentru a promova utilizarea eficientă a spectrului radio. În acest scop, Comisia și statele membre asigură menținerea unei legături coerente între gestionarea spectrului radio și standardizare, în așa fel încât să consolideze piața internă.
Articolul 12
Consultarea publică
Ori de câte ori este cazul, Comisia organizează consultări publice pentru a culege opiniile tuturor părților interesate, precum și ale publicului larg, cu privire la utilizarea spectrului radio în Uniune.
Articolul 13
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de Comitetul pentru spectrul de frecvențe radio, instituit prin Decizia nr. 676/2002/CE. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care comitetul nu emite niciun aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) paragraful al treilea din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 14
Respectarea orientărilor și a obiectivelor de politică
Statele membre aplică orientările și obiectivele de politică stabilite în prezenta decizie până la 1 iulie 2015, în afara cazului în care aceasta dispune altfel.
Articolul 15
Raportare și revizuire
Până la 10 aprilie 2014, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind activitățile desfășurate și măsurile adoptate în temeiul prezentei decizii.
Statele membre transmit Comisiei toate informațiile necesare în scopul reexaminării aplicării prezentei decizii.
Până la 31 decembrie 2015, Comisia reexaminează aplicarea prezentei decizii.
Articolul 16
Intrarea în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 17
Destinatari
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Strasbourg, 14 martie 2012.