NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 627/2011
ze dne 27. června 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 30. září 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, jakož i jejich sdružení. O zahájení řízení vyrozuměla Komise rovněž výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), jelikož se s USA počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku za účelem stanovení dumpingu a újmy. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s výrobkem, jenž je předmětem šetření, v období šetření od 1. července 2009 do 30. června 2010. Konzultovány byly rovněž orgány ČLR.
a) Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(6)
Z celkem 31 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního zařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvořily tři společnosti (nebo jejich skupiny), které představovaly 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a s čínskými orgány a ty nevznesly vůči navrhovanému vzorku žádné námitky.
b) Výběr vzorků výrobců v Unii
(7)
Z celkem 21 výrobců v Unii, na něž se Komise obrátila, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo jedenáct výrobců. Na základě informací obdržených od těchto spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek dvou skupin zastupujících pět výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě objemů prodeje a výroby. Na výrobce v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, připadalo 48 % celkového prodeje všech výrobců v Unii v EU a 80 % výrobců, kteří se přihlásili.
(8)
Z celkem 62 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Usuzovalo se proto, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly rozeslány všem těmto společnostem. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(9)
Aby mohli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, kteří o to projeví zájem, podat žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Všechny skupiny vyvážejících výrobců požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by bylo šetřením zjištěno, že nesplňují podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(10)
Tři společnosti (nebo jejich skupiny) požádaly o individuální zjišťování. V daném časovém rámci nebylo možné tyto žádosti v prozatímní fázi přezkoumat. Rozhodnutí, zda bude některé z těchto společností přiznáno individuální zjišťování, bude přijato v konečné fázi.
(11)
O výsledcích zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství Komise oficiálně vyrozuměla dotčené vyvážející výrobce v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, a rovněž výrobce v Unii zařazené do vzorku.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od vyvážejících výrobců v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od jednoho uživatele.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem analýzy žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Šanghaj; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan District, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Německo;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Německo;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Španělsko.
-
PEXCO, Scranton, Pensylvánie;
-
Salem Tube, Greenville, Pensylvánie;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pensylvánie.
3. Období šetření
(14)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem, jak je popsán v oznámení o zahájení řízení, jsou některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“). To zahrnuje neopracované „duté prvky“, výrobky s konečnou úpravou za tepla a výrobky s konečnou úpravou za studena.
(16)
Při výrobním procesu se jako surovina obvykle používají válce („předvalky“) z nerezavějící oceli. V první fázi výroby se pomocí protlačovacího lisu nebo procesu ražení za tepla vyrábí neopracovaný „dutý prvek“. Poté může být dutý prvek opracován nejprve v procesu konečné úpravy za tepla, jehož výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za tepla, a dále zpracován v procesu konečné úpravy za studena (proces válcování za studena na poutnické stolici) nebo v procesu tažení za studena, jejichž výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za studena. Všechny druhy výrobků (duté prvky, trubky s konečnou úpravou za tepla a trubky s konečnou úpravou za studena) mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(17)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli se používají především v těchto výrobních odvětvích: chemický a petrochemický průmysl, výroba hnojiv, výroba energie, stavební inženýrství a stavebnictví, farmakologie a zdravotnické technologie, biotechnologie, úprava vody a spalování odpadu, průzkum a těžba ropy a zemního plynu, zpracování uhlí a zemního plynu, zpracování potravin.
(18)
Jeden výrobce v Unii, který dále zpracovává duté profily z nerezavějící oceli, uvedl, že pokud by byla uložena opatření, je nutno z jejich oblasti působnosti vyjmout kód KN 7304 49 10, jelikož se vztahuje na neopracované duté prvky, které se používají pouze k dalšímu zpracování. Šetřením však bylo prokázáno, že dodavatelé tohoto výrobce v Unii pocházející z Unie i Číny označují v celním prohlášení zboží prodané tomuto výrobci jako výrobky s konečnou úpravou za tepla nebo za studena.
(19)
Označení těchto výrobků v celním prohlášení jako „neopracovaných dutých prvků pro použití pouze při výrobě dutých profilů a trubek s různými průřezy a tloušťkou stěny“ se týká zboží, které nemusí mít nutně různé fyzické vlastnosti, tyto výrobky mají pouze různé užití. Byl vyvozen předběžný závěr, že pro vyloučení „neopracovaných dutých prvků“ z definice výrobku neexistují žádné důvody.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané na domácím trhu v ČLR a rovněž některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se proto považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(24)
Šetřením bylo zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin) v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nebylo jim proto možno přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(25)
Žádná ze společností nesplňuje požadavky kritéria č. 1, a to kvůli zásahům státu do rozhodování o pořízení hlavní suroviny (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli). Uvedené suroviny představují více než 50 % výrobních nákladů dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli). Tyto suroviny jsou proto při výrobě dotčeného výrobku zdaleka nejdůležitějším vstupem.
(26)
Čínský stát hraje při stanovování cen surovin pro bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli zásadní úlohu a na trhu trvale zasahuje pomocí těchto nástrojů: vývozní daň a žádná sleva na DPH. Za prvé, na hlavní suroviny při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z oceli se od 1. ledna 2008 vztahuje 15% vývozní daň. Za druhé, stát v případě vývozu uvedených surovin nevrací DPH.
(27)
Společnosti zařazené do vzorku pořizují hlavní suroviny používané při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na čínském domácím trhu. Šetřením bylo zjištěno, že průměrně a v závislosti na kvalitě oceli jsou čínské ceny surovin přibližně o 30 % nižší než ceny na světových trzích (USA nebo EU).
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že ČLR musí dovážet většinu železné rudy za mezinárodní tržní ceny, je zřejmé, že nemá prospěch z případné přirozené konkurenční výhody, která by vysvětlovala nízké ceny hlavních surovin na čínském domácím trhu. Zároveň různé studie po řadu let poukazují na významné zásahy státu v tomto odvětví (3). Tyto zprávy uvádějí, že čínská vláda určila 14 „klíčových“ výrobních odvětví a sedm „pilířových“ odvětví. Hlavní odběratelé speciální oceli na navazujícím trhu patří k těmto sedmi „pilířovým“ výrobním odvětvím, která čínská vláda podporuje prostřednictvím své průmyslové politiky (4). Nepříznivý dopad vývozních daní a částečných slev na DPH byl vyzdvižen rovněž v přezkumech obchodních politik a praktik ČLR, které provádí WTO (5).
(29)
Jak je uvedeno v přezkumech obchodních politik prováděných WTO, vývozní daně a slevy na DPH představují nástroje politiky, jejichž používání snižuje objemy vývozu dotyčných surovin, odklání dodávky na domácí trh a vede k tlaku na snižování cen těchto výrobků na domácím trhu (6). Stávajícím šetřením byl skutečně zjištěn značný rozdíl mezi cenami na domácím trhu a světovými cenami. Takovýto rozdíl představuje nepřímou podporu pro navazující domácí výrobní odvětví, a poskytuje jim tudíž konkurenční výhodu. Toto tvrzení dále posiluje skutečnost, že na vývoz dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli) není uložena žádná vývozní daň a vztahuje se na něj rovněž sleva na DPH.
(30)
Jelikož při tomto šetření bylo zjištěno různé uplatňování vývozních daní a slev na DPH u předcházejících a navazujících výrobních odvětví, jsou prokázány zásahy státu, které lze odvodit ze značného cenového rozdílu u surovin z nerezavějící oceli (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli) na čínském trhu a na světových trzích.
(31)
Vzhledem k cenovému rozdílu mezi čínským domácím trhem a světovými trhy by v případě neexistence zásahů státu měli domácí výrobci výše uvedených surovin sklon vyvážet své výrobky na trhy s vyššími cenami, na nichž by mohli dosáhnout vyšších zisků. Čínské celní statistiky ve skutečnosti potvrzují, že vývoz předvalků z nerezavějící oceli z ČLR do zbytku světa prakticky neexistuje. V roce 2009 činil vývoz ingotů z nerezavějící oceli a jiných primárních forem nerezavějící oceli méně než 2 tuny a v roce 2010 méně než 5 tun. To je další tvrzení, které prokazuje zásahy státu na trhu surovin.
(32)
Tyto čínské praktiky je nutno považovat za základní faktor státních zásahů do rozhodování podniků ohledně surovin. Stávající čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH v případě vývozu surovin v zásadě vedl k situaci, kdy jsou čínské ceny surovin i nadále výsledkem zásahů státu a budou se vší pravděpodobností i v budoucnu poskytovat podporu čínským výrobcům bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli.
(33)
Co se týká kritéria č. 1, jedna ze společností nezahrnula do informací pro výběr vzorku a do žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dva dodavatele surovin ve spojení. Společnost tvrdila, že tito dodavatelé dodávají malé množství, a tudíž skutečnost, že nebyli uvedeni, nemohla mít a neměla na výsledek šetření žádný významný dopad. Podotýká se, že Komise musí především získat úplnou představu o všech společnostech ve skupině podílejících se na výrobě nebo prodeji dotčeného výrobku, a to bez ohledu na velikost těchto společností či objem jejich prodeje. Dále se poznamenává, že dodavatelé surovin jsou spíše roztříštění a rozptýlení mezi řadu malých dodavatelů. Byl vyvozen závěr, že kromě narušení hlavních vstupů, které bylo popsáno výše, společnost neprokázala, že její obchodní rozhodnutí byla přijata na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a že se její náklady zakládají na tržní hodnotě.
(34)
Kromě kritéria č. 1 některé společnosti rovněž neprokázaly, že splňují kritérium č. 2 a 3. Dvě společnosti nemohly prokázat, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jedné společnosti nebyly ve zprávě auditora zohledněny nesrovnalosti ve finančních výkazech. Další společnost nemohla pro některé roky své činnosti předložit účetní závěrky.
(35)
Jedna společnost obdržela od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby. To prokazuje, že výrobní náklady a finanční situace podléhají značnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství.
(36)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství byly obdrženy připomínky od výrobního odvětví Unie a od tří dotčených vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin), kteří byli zařazeni do vzorku.
(37)
Jedna společnost uvedla, že rozhodnutí Komise o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství bylo ovlivněno (a tudíž zkresleno) výpočtem dumpingového rozpětí. V této souvislosti je nutno uvést, že rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství předchází výpočtu dumpingu a ověření, které se uskutečnilo, se týkalo výhradně údajů souvisejících s rozhodnutím o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení bylo proto neopodstatněné.
(38)
Jedna společnost tvrdila, že nebyla požádána o podání žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro dodavatele surovin ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. V oznámení o zahájení řízení bylo jednoznačně uvedeno, že Komisi je nutno poskytnout názvy a přesný popis činností všech společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo na domácím trhu) výrobku, jehož se týká šetření.
(39)
Tato společnost dále uvedla, že narušení na trhu surovin není podstatné, jelikož 17,5 % surovin je dováženo od mezinárodních dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, a zbytek se pořizuje především u společností ve spojení. Informace, které má Komise k dispozici, prokazují, že v místě je pořizováno přibližně 30 % surovin a zbytek je dovážen především od dodavatelů ve spojení. V této souvislosti je třeba uvést, že se vnitropodnikové ceny dodavatelů ve spojení obvykle nepovažují za spolehlivé informace. Celkově jsou ceny surovin v případě, že je společnost pořizuje u nezávislých dodavatelů, podstatně nižší než ceny v EU nebo v USA stejně jako u ostatních vyvážejících výrobců, jichž se týkalo šetření. Tvrzení je tudíž odmítnuto.
(40)
Jedna společnost zpochybnila výpočet rozdílu mezi cenami surovin na čínském domácím trhu a na světových trzích, který provedla Komise. Po ověření Komise tento výpočet potvrdila. Společnost nevzala v úvahu zejména přirážky za legovanou ocel, které uplatňují dodavatelé v USA a EU. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
(41)
Jedna společnost dále tvrdila, že rozdíly mezi přiznáním k dani z příjmů a účetní závěrkou jsou běžné, nepodstatné, a proto neměla povinnost uvést v komentáři k účetní závěrce vysvětlivky. To by proto nemělo mít dopad na rozhodnutí Komise. Podotýká se, že rozdíly týkající se ročního zisku se blíží 30 milionům RMB, a měly by se tudíž pokládat za významné a být objasněny v komentáři k účetní závěrce.
(42)
Další tvrzení souviselo s údajným porušením Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a základního antisubvenčního nařízení EU (7). Společnost uvedla, že zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství z toho důvodu, že společnosti mohou dostávat subvence, má za následek penalizaci vývozce za subvence, které se považují za protiprávní, a to bez jakéhokoli zdůvodnění. Toto tvrzení je třeba odmítnout. Žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nejsou zamítnuty na základě možných subvencí, nýbrž na základě zvláštních důvodů, které byly objasněny ve výše uvedených bodech odůvodnění a rovněž v podrobných dokumentech se zveřejněnými zjištěními týkajícími se zacházení jako v tržním hospodářství, které byly stranám zaslány. Hlavním důvodem nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství byla zjištěná narušení na trhu surovin. Dále je třeba zdůraznit, že společnosti například získaly od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby, což jednoznačně prokazuje zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství.
(43)
Závěrem se uvádí, že žádná z obdržených připomínek nemohla změnit zjištění ohledně přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(45)
Tři výše zmíněné společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly rovněž o individuální zacházení. Předběžně bylo zjištěno, že všechny tři společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a bylo jim tudíž možno přiznat individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(47)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely zjištění běžné hodnoty pro ČLR má v úmyslu použít jako srovnatelnou zemi USA. Jedna strana uvedla, že by vhodnější srovnatelnou zemí byla Indie, vzhledem k podobné úrovni rozvoje jako má ČLR. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s indickými výrobci. USA se původně jevily jako vhodná srovnatelná země vzhledem k otevřenosti vůči hospodářské soutěži ze strany dovozu (nulové celní sazby na rozdíl od 10% sazby v Indii) a dobré úrovni hospodářské soutěže na domácím trhu, na němž působí 15 až 20 výrobců z USA.
(48)
Odpovědi na dotazník a inspekce na místě však ukázaly, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí. Všichni spolupracující výrobci v USA jsou závislí na dovozu základních surovin a hotových výrobků od svých mateřských společností v EU a v USA udržují omezenou výrobní činnost především s cílem reagovat na objednávky na zakázku či objednávky, které jsou kritické z hlediska času. Ve skutečnosti je objem výroby spolupracujících výrobců v USA zlomkem výroby evropských mateřských výrobních společností. Co je však nejdůležitější, spolupracující výrobci v USA mají vysoké náklady na zpracování, což je odrazem jejich zvláštních výrobních podmínek. Tyto náklady se promítají do vysokých cen na domácím trhu v USA.
b) Stanovení běžné hodnoty
(49)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně EU. Vzhledem ke skutečnosti, že z důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění nebylo možno běžnou hodnotu určit na základě cen nebo početně zjištěných hodnot v USA, byl přezkoumán druhý způsob. Z důvodů, které jsou objasněny níže, však v daném případě nebyla vhodná ani tato metoda. Stejně jako prodejní ceny na domácím trhu v USA jsou i ceny vývozu z USA poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem vývozu je omezený, tj. méně než 2 % čínského vývozu do EU. Zdá se rovněž, že se určitá část tohoto vývozu uskutečňuje pro společnosti ve spojení, a není tudíž pro účely stanovení běžné hodnoty věrohodná.
(50)
Jako alternativa k výše uvedeným dvěma metodám je v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoveno, že běžnou hodnotu lze určit na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobné výrobky v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že při šetření bylo v této fázi zjištěno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, se v daném případě předběžně použila tato metoda.
(51)
Pro typy výrobků, které vyvážejí čínští vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku a s ohledem na něž výrobci v Unii zařazení do vzorku neuskutečnili žádný prodej, použila Komise předběžně ceny skutečně zaplacené, nebo ceny, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, a to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
4. Vývozní cena
(52)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
5. Srovnání
(53)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku na domácím trhu, které byly stanoveny způsobem popsaným v (50). bodě odůvodnění.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy zejména s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, náklady na záruku, provize, náklady na úvěry, obchodní poplatky, obchodní úroveň a jakost, jak je objasněno v (70). bodě odůvodnění.
6. Dumpingová rozpětí
(55)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je podrobně uvedeno v (50). a (51). bodě odůvodnění, s váženou průměrnou cenou každé společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie, jak byla stanovena výše.
(57)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnosti zařazené do vzorku
Prozatímní dumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) Pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(58)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočítáno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(59)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 71,1 %.
c) Pro všechny ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobce
(60)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce při šetření (spolupracující společnosti představovaly přibližně 64 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu v období šetření) bylo celostátní rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno pomocí nejvyššího dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u společností (nebo jejich skupin) zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě činí prozatímní celostátní úroveň dumpingu vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 83,2 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(62)
V období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek 21 výrobců. Ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení představuje všech 21 výrobců v Unii výrobní odvětví Unie, a bude se proto na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(63)
Jak bylo uvedeno v (7). bodě odůvodnění, do vzorku byly zařazeny dvě skupiny výrobců v Unii zahrnující pět výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Z ostatních spolupracujících výrobců v Unii nesouhlasila s výběrem vzorku společnost, která požadovala omezení definice výrobku (viz (16). a (17). bod odůvodnění). Tento výrobce kritizoval zejména skutečnost, že vzorek zahrnuje pouze společnosti, které působí na „trhu hotových výrobků“ i „trhu výchozího materiálu“, a rovněž skutečnost, že se vzorek skládá pouze ze žádajících společností. Znovu se uvádí, že dotyčná společnost nakupuje výchozí materiál z ČLR i od výrobního odvětví Unie. Výrobce však neprokázal, že skutečně existují takovéto dva zvláštní trhy. Výrobce mimoto představoval méně než 2 % celkové výroby v Unii během období šetření, zatímco zmíněné dvě skupiny společnosti byly vybrány na základě objektivních kritérií, jak bylo popsáno v (7). a (8). bodě odůvodnění.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných od výboru na obranu, který zastupoval žadatele (viz (2). bod odůvodnění), a údajů o objemu dovozu na trh Unie, které byly získány od Eurostatu. Posledně uvedené údaje bylo nutno s ohledem na dovoz z Jižní Afriky a Japonska pro některá období mírně opravit, jelikož tyto údaje zahrnovaly určitá narušení vyplývající z nesprávného vykazování údajů.
(65)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2006 a obdobím šetření významně poklesla o 35 %. Mezi rokem 2006 a 2007 však spotřeba mírně vzrostla a nejvyšší hodnoty dosáhla v roce 2007, načež každý rok až do období šetření trvale klesala.
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Index
100
116
101
78
65
(66)
Posuzované období se skutečně vyznačuje značnými výkyvy na trhu, které byly způsobeny především obrovskou nestálostí poptávky po trubkách a dutých profilech z nerezavějící oceli. Rok 2007 a rovněž první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu. Na poptávku však měla velký dopad hospodářská krize. Tento dopad začal být patrný v posledním čtvrtletí roku 2008, v průběhu roku 2009 zesílil a pokračoval i v prvním pololetí roku 2010, ovlivnil tudíž rovněž celé období šetření. To se vše náležitě projevuje v tendenci ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, načež se každoročně snižovala.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(67)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trh Unie v posuzovaném období vzrostl. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz z ČLR zvýšil o 14 %. Mezi rokem 2006 a 2007 se dovoz z ČLR téměř zdvojnásobil, zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se každoročně snižoval, což bylo do velké míry zapříčiněno poklesem spotřeby (jelikož podíl na trhu byl mezi rokem 2008 a obdobím šetření stálý - viz (68). bod odůvodnění).
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR (objemy)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Index
100
194
182
123
114
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(68)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil a vzrostl o 76 %, tj. o 7,9 procentního bodu. K tomuto nárůstu podílu na trhu došlo především mezi rokem 2006 a 2007, poté si dovoz z ČLR udržoval vysokou úroveň.
Tabulka č. 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Index
100
167
180
158
176
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(69)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR na evropskou hranici před proclením, a to podle údajů Eurostatu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR až do roku 2008 zvyšovala, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla.
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (v EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Index
100
118
126
100
91
b) Cenové podbízení
(70)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve vnímání jakosti výrobků, úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(71)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že se v období šetření dotčený výrobek dovezený z ČLR prodával v Unii za ceny, které byly o 21 % až 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají všech výrobců v Unii a zbývající ukazatele se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Pokud jde o ukazatele založené na údajích od výrobců zařazených do vzorku, vzhledem ke skutečnosti, že se vzorek skládal pouze ze dvou skupin výrobců, nebylo možno z důvodu zachování důvěrnosti zveřejnit v příslušných níže uvedených tabulkách skutečné souhrnné údaje; místo toho jsou uvedeny pouze indexy s cílem ukázat u těchto ukazatelů tendence.
4.2. Výroba
(73)
Objem výroby v Unii se mezi rokem 2006 a 2008 zvýšil, mezi rokem 2008 a obdobím šetření však prudce klesl. Tento významný pokles výroby byl zapříčiněn jak zmenšením trhu, tak i rostoucím tlakem ze strany dumpingového dovozu.
Tabulka č. 5
Výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba (index)
100
107
121
84
66
4.3. Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla během celého posuzovaného období poměrně stálá. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se však míra využití kapacity snížila o 35 %. V období šetření se využití kapacity snížilo na úroveň o něco málo vyšší, než je polovina úrovně, jíž bylo dosaženo v roce 2008.
Tabulka č. 6
Výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Kapacita (index)
100
98
101
102
101
Využití kapacity (index)
100
109
120
82
65
4.4. Zásoby
(75)
Níže uvedená tabulka udává, že se konečný stav zásob nejprve až do roku 2008, kdy výroba v Unii dosáhla svého vrcholu, zvyšoval, poté však začal kvůli omezeným úrovním výrobní činnosti klesat.
Tabulka č. 7
Zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (index)
100
124
168
138
118
4.5. Objemy prodeje v Unii (celé výrobní odvětví Unie)
(76)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU se celkově snížil o 39 %, zatímco čínský vývoz ve stejném období vzrostl o 14 %, jak je uvedeno v (68). bodě odůvodnění. Objemy prodeje výrobního odvětví Unie v Unii se vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodej v Unii (objemy)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v Unii (v t)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Index
100
110
96
76
61
4.6. Podíl na trhu (celé výrobní odvětví Unie)
(77)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2006 a 2007 snížil o 3,4 procentního bodu a ve zbývající části posuzovaného období byl poměrně stálý s malým dočasným zvýšením v roce 2009. Výrobní odvětví Unie přišlo celkově o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu, přičemž (jak je uvedeno v tabulce č. 3) podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka č. 9
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Index
100
95
95
98
94
4.7. Prodejní ceny
(78)
Co se týká průměrných prodejních cen, níže uvedená tabulka ukazuje, že v roce 2007 výrobní odvětví Unie zvýšilo své prodejní ceny, načež je každoročně až do období šetření postupně snižovalo, a ceny dosáhly nižší úrovně než v roce 2006. Vývoj prodejních cen a jejich velká nestálost byly částečně zapříčiněny velkými výkyvy v nákladech na suroviny.
Tabulka č. 10
Prodej v Unii (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (index)
100
135
126
100
92
4.8. Zaměstnanost
(79)
Úroveň zaměstnanosti sledovala do značné míry vývoj objemů výroby (viz tabulka č. 5), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se snažilo přizpůsobit pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu spíše zkrácením pracovní doby než snižováním počtu pracovníků. Tabulka níže proto udává úroveň zaměstnanosti v ekvivalentech plného pracovního úvazku. Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku u výrobců v Unii mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 11 procentních bodů, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření následoval pokles o 19 procentních bodů. Celkově se zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku v posuzovaném období snížila o 8 %.
Tabulka č. 11
Zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (index)
100
106
111
95
92
4.9. Produktivita
(80)
Navzdory výše uvedeným snahám výrobního odvětví Unie se výroba výrobců v Unii připadající na ekvivalent plného pracovního úvazku značně snížila, a to celkem o 29 %. Vážné dopady dumpingového dovozu z ČLR v době hroutící se tržní poptávky znemožnily výrobnímu odvětví Unie udržet dosavadní úrovně produktivity.
Tabulka č. 12
Produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby na ekvivalent plného pracovního úvazku (index)
100
102
109
88
71
4.10. Mzdové náklady
(81)
V posuzovaném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvládnout vývoj mzdových nákladů. Níže uvedená tabulka ukazuje, že se průměrné roční mzdové náklady v roce 2007 a 2008 mírně zvýšily, v roce 2009 a v období šetření se však snížily. Za celé období klesly jednotkové mzdové náklady o 2 %. Tento pokles by byl výraznější, pokud by byly z výše uvedené tendence vyloučeny částky odstupného.
Tabulka č. 13
Mzdové náklady
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (index)
100
103
109
100
98
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(82)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjelo takto:
Tabulka č. 14
Ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čistý zisk(index)
100
202
89
- 147
- 188
Návratnost investic (index)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ziskovost výrobního odvětví Unie dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, a to kvůli mimořádným tržním podmínkám, z nichž měli prospěch všichni účastníci na trhu. Průměrná ziskovost se od roku 2007 značně zhoršovala a zisky se v roce 2009 a v období šetření přeměnily na významné ztráty.
(84)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, zdá se, že tento ukazatel sledoval stejnou tendenci jako ziskovost.
4.12. Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti se vyvíjel následovně (vzhledem k záporné částce v roce 2006 se u této tabulky za referenční rok pro údaj o vývoji peněžního toku výjimečně pokládal rok 2007):
Tabulka č. 15
Peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok (index)
Záporný
100
685
175
53
(86)
Výše uvedená tabulka prokazuje, že peněžní tok výrobního odvětví Unie dosáhl nejvyšší hodnoty v roce 2008, poté se až do konce posuzovaného období snižoval a v období šetření dosáhl poměrně nízké úrovně.
4.13. Investice
(87)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Tabulka č. 16
Investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čisté investice (index)
100
192
406
286
183
(88)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, výrobci v Unii se navzdory své nejisté finanční situaci v roce 2009 a v období šetření rozhodli pokračovat v investicích. Důvodem je to, že i) tento typ výrobního odvětví obvykle vyžaduje určité víceleté investice, které je nutno uskutečnit bez ohledu na tržní situaci, a ii) v tomto odvětví je častá modernizace strojního zařízení předpokladem pro výrobu většího množství výrobků vyšší hodnoty (ve snaze o zachování konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobcům).
4.14. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(89)
Dumpingová rozpětí u dovozu z ČLR uvedená v (57). bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5. Závěr ohledně újmy
(90)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(91)
Zároveň byly ceny trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovezených z ČLR během období šetření o 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (viz (71). bod odůvodnění).
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(93)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(94)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 14 %, a to na trhu, který se zmenšil o 35 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie o 76 %, a to z10,5 % na 18,4 %.
(95)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie přišlo o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a kvůli cenovému tlaku, který v na trhu Unie vyvíjel levný dumpingový dovoz, jeho prodejní ceny klesly o 8 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout v přijatelné míře vyšší výrobní náklady do prodejních cen, což v období šetření vedlo k záporným úrovním ziskovosti.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný názor, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z ostatních třetích zemí
(97)
V posuzovaném období byl dovoz z ostatních třetích zemí omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 4,3 procentního bodu, z 26,8 % na 22,5 %.
(98)
Druhým největším zdrojem dovozu v období šetření bylo Japonsko a Ukrajina. Každá z obou zemí měla podíl na trhu ve výši 5,2 %. Indie měla v období šetření 3,0% podíl na trhu, zatímco dovoz z USA měl podíl na trhu ve výši 2,7 %. Následující tabulka udává vývoj objemu a cen dovozu a jeho podílů na trhu pro čtyři největší země po ČLR, z nichž pocházel dovoz, a pro zbývající dovoz z ostatních třetích zemí, a to podle údajů Eurostatu. Jak již bylo uvedeno v (64). bodě odůvodnění, údaje Eurostatu pro japonský dovoz vyžadovaly malé úpravy s cílem vyloučit narušení vyplývající z nesprávného vykázání obchodů.
Tabulka č. 17
Dovoz z ostatních zemí
Země
2006
2007
2008
2009
OŠ
Japonsko
Objemy (v t)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Podíl na trhu (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukrajina
Objemy (v t)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Podíl na trhu (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indie
Objemy (v t)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Podíl na trhu (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Průměrná cena (v EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
USA
Objemy (v t)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Podíl na trhu (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Průměrná cena (v EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Ostatní země
Objemy (v t)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Podíl na trhu (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Průměrná cena (v EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objemy (v t)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Podíl na trhu (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Průměrná cena (v EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Jak je uvedeno v předchozí tabulce, během posuzovaného období zvýšilo Japonsko mírně svůj podíl na trhu o 0,8 procentního bodu z 4,4 % na 5,2 %. Zdá se však, že ceny japonského dovozu jsou mnohem srovnatelnější s cenami Unie než ceny dovozu z ČLR. Co je nejdůležitější, v období šetření byly ceny japonského dovozu podstatně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie.
(100)
Dovoz z USA se v posuzovaném období (vyjma roku 2007) uskutečňoval za ceny podstatně vyšší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny a Indie, ačkoli byly průměrné ceny dovozu z těchto zemí celkově nižší než ceny v Unii, obě země si zachovávaly poměrně stálý podíl na trhu Unie: během posuzovaného období se podíl Ukrajiny snížil z 5,9 % na 5,2 %, zatímco podíl Indie vzrostl z 2,8 % na 3,0 %.
(101)
Závěrem se uvádí, že se podíl dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR v posuzovaném období snížil o 4,3 procentního bodu (z 26,8 % na 22,5 %). Průměrná cena dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR se v posuzovaném období celkově zvýšila o 34 % (z 5 586 EUR na 7 484 EUR za tunu), což je v ostrém protikladu k 9% poklesu již velmi nízkých cen čínského dovozu a 8% snížení průměrných prodejních cen v Unii.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí kromě ČLR přispěl k újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
3.2. Dopady výkyvů na trhu a hospodářské krize
(103)
Zatímco rok 2007 a první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu pro trubky a duté profily z nerezavějící oceli, měla rovněž na toto odvětví nakonec velký dopad finanční a hospodářská krize. Hospodářský pokles začal v posledním čtvrtletí roku 2008, pokračoval během celého roku 2009 a ovlivnil i první pololetí roku 2010, tj. celé období šetření. To vše se projevilo v tendencích ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007 a poté se každoročně snižovala (viz tabulka č. 1).
(104)
Výše uvedené snížení spotřeby vyplývající z hospodářského poklesu mělo nepochybně dopad rovněž na situaci výrobního odvětví Unie. Je však nutno uvést, že tento nepříznivý dopad vážně zhoršil dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv lze proto hospodářský pokles pokládat za činitele, který v období šetření přispěl k újmě, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na trh Unie. Pokud by neexistovala takováto nekalá hospodářská soutěž ze strany ČLR a tlak na objem a ceny, který dovoz z ČLR vyvíjel na výrobce v Unii, mohli by výrobci v Unii udržet své prodejní ceny a ziskovost na relativně přijatelných úrovních i v případě klesající poptávky.
(105)
Lze mít za to, že dopad dumpingového dovozu z ČLR, jehož ceny byly během období šetření značně nižší než prodejní ceny v Unii, způsoboval ještě větší újmu v době hospodářské krize, kdy byl na objemy prodeje a ceny každopádně již vyvíjen tlak kvůli nižší spotřebě.
(106)
Vzhledem k výše popsaným okolnostem nelze hospodářský pokles považovat za možného činitele, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(107)
Pokud jde o vývoj vývozu výrobního odvětví Unie, ten se snížil méně než domácí prodej, bez ohledu na to, zda byli posuzováni všichni výrobci v Unii, či pouze výrobci zařazení do vzorku. Co se týká vývoje objemu vývozu, v posuzovaném období bylo možno u výrobního odvětví Unie zjistit tuto tendenci:
Tabulka č. 18
Výrobní odvětví Unie - prodej na vývoz (v t) odběratelům, kteří nejsou ve spojení
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
99
108
88
64
(108)
Je nutno uvést, že se vývoz výrobního odvětví Unie snižoval pomalejším tempem než jeho prodej na trhu Unie. To může znamenat, že tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR je na trhu Unie obzvláště silný. Vzhledem k tomuto náznaku, jakož i značnému podílu vývozu na celkovém prodeji, který uskutečnilo výrobní odvětví Unie (během posuzovaného období trvale mezi 39 % a 45 %), lze jistě vyloučit případnou nedostatečnou konkurenceschopnost výrobců v Unii na světovém trhu.
3.4. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a výrobní náklady výrobního odvětví Unie
(109)
Velká nestálost cen legované oceli, jakož i celkový vývoj tržní poptávky vedly k značným výkyvům v nákladech na hlavní suroviny při výrobě výrobku, jenž je předmětem šetření. Průměrné jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 19
Výrobní odvětví Unie - výrobní náklady (v EUR/t)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
120
119
124
118
(110)
Jak již bylo uvedeno v (78). bodě odůvodnění, trh ČLR s hlavními surovinami je vysoce narušený. Kvůli tomuto narušení mohou vyvážející výrobci v ČLR zřejmě uskutečňovat vývoz dotčeného výrobku na trh Unie za ceny, které jsou pravděpodobně méně pružné vůči cenám surovin, což má za následek ceny, jež jsou podstatně nižší než ceny na trhu Unie. Jinými slovy, kvůli narušení na čínském trhu surovin mají výrobci trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v ČLR oproti výrobnímu odvětví Unie nepřiměřenou konkurenční výhodu. Toto narušení přispělo k tomu, že čínští výrobci mohli zachovat nízkou úroveň cen dumpingového dovozu z ČLR.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(111)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z ČLR v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv bylo výrobní odvětví Unie schopno určitou dobu nepříznivé dopady tohoto tlaku vyrovnávat díky výjimečně příznivým tržním podmínkám v roce 2007 a 2008, v době, kdy hospodářská krize významně snížila úroveň poptávky, to již nebylo možné.
(112)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a jiné činitele, včetně činitelů souvisejících s narušením na čínském trhu surovin, byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(113)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které měly vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(114)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise ověřila, zda navzdory závěrům o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti existují důvody, které by mohly vést Komisi k jednoznačnému závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem posoudila Komise v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení pravděpodobný dopad případných opatření na všechny zúčastněné strany a rovněž možné důsledky nepřijetí opatření.
(115)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Ve stanovených lhůtách na dotazník nakonec odpověděli dva dovozci a jeden uživatel.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jeden výrobce v Unii vznesl vůči uložení antidumpingových opatření námitky, jelikož tato společnost částečně pořizuje neopracované duté prvky z nerezavějící oceli z ČLR za účelem jejich dalšího zpracování na hotové duté profily. Tento výrobce však představuje méně než 2 % celkové výroby v Unii.
(117)
Připomíná se, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu a rovněž finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(118)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(119)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. V takovém případě by výrobní odvětví Unie přišlo o další podíl na trhu, jelikož by nebylo schopno sledovat tržní ceny stanovené dumpingovým dovozem z ČLR. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(120)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(121)
Jak bylo uvedeno výše, u dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepoužil výběr vzorku, jelikož při šetření plně spolupracovali a odpovědi na dotazník poskytli pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
(122)
Dovoz nahlášený těmito dvěma dovozci však představoval poměrně malou část celkového dovozu z ČLR v období šetření (mnohem méně než 10 %). Vzhledem k vysokým maržím, kterých dovozci v období šetření dosáhli při dalším prodeji dotčeného výrobku, lze předpokládat, že by uložení antidumpingových cel mohlo mít u těchto dovozců za následek nižší úrovně ziskovosti. Žádný z dovozců však nepředložil tvrzení, podle nichž by uložení antidumpingových cel bylo v rozporu s jejich zájmem. Jelikož oba dovozci uskutečňují další prodej trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, které nepocházejí z Číny (včetně trubek a dutých profilů pocházejících z Unie), mohou se rozhodnout, že nákupy přesunou na jiné než čínské dodavatele, kterých se cla netýkají.
(123)
Žádní další dovozci nespolupracovali a neposkytli odpovědi na dotazník nebo odůvodněné připomínky. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významné nepříznivé dopady.
3. Zájem uživatelů
(124)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli, jichž se týká toto řízení, se používají ve velké řadě aplikací (viz (17). bod odůvodnění). Navzdory této skutečnosti byla spolupráce navázána pouze s jedním uživatelem, který duté profily z nerezavějící oceli používá při výrobě žebrových chladičů vzduchu a vzduchem chlazených kondenzátorů a na nějž připadalo méně než 1 % celkového čínského dovozu v období šetření. Lze však vyvodit předběžný závěr, že velmi omezená spolupráce ze strany uživatelů naznačuje, že celkově bude dopad na ziskovost a hospodářskou situaci uživatelského výrobního odvětví poměrně omezený.
(125)
Podle odpovědi tohoto uživatele na dotazník se zdá, že společnost nebude antidumpingovými opatřeními vážně dotčena, a to ani v případě divize, která používá duté profily z nerezavějící oceli. Při porovnání hodnoty dovozu dotčeného výrobku s obratem divize, která používá dovážené zboží, lze dopad považovat za nevýznamný.
(126)
Vzhledem k údajům tohoto uživatele však nelze vyloučit, že by určití uživatelé, kteří používají větší množství trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, mohli být antidumpingovými opatřeními nepříznivě dotčeni.
(127)
Z informací, které poskytl jediný spolupracující uživatel, nelze vzhledem k omezené reprezentativnosti a široké škále aplikací odhadnout celkovou zaměstnanost v celém uživatelském výrobním odvětví v Unii.
(128)
Je nutno rovněž uvést, že není pravděpodobné, že by úroveň opatření znemožnila další dodávky čínského dovozu na trh Unie, a to i za vyšší ceny nezpůsobující újmu. Volná výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a rovněž jiné zdroje dovozu z různých jiných třetích zemí mimoto naznačují, že bezpečnost dodávek trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na trh Unie není ohrožena.
(129)
Kromě toho je navzdory minulým potížím výrobní odvětví Unie i nadále největším dodavatelem uživatelského výrobního odvětví v Unii. Pokud by opatření nebyla uložena a finanční situace výrobního odvětví Unie by se dále zhoršovala, byla by ohrožena jeho existence, což by znamenalo ohrožení dodávek rovněž pro uživatele v Unii.
(130)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(131)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci prostřednictvím vyššího objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se u některých uživatelů mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů, tyto nepříznivé účinky budou pravděpodobně vyrovnány očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Prozatímní opatření vztahující se na dovoz pocházející z ČLR by měla být uložena ve výši, která postačuje k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala újmu, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(135)
Výrobní odvětví Unie uvedlo, že by se při stanovení úrovně pro odstranění újmy měl použít cílový zisk ve výši 12 %. Důkazy, které byly až dosud předloženy, však neprokazují, že by v běžných tržních podmínkách bylo možno dosáhnout této ziskovosti. Ani ve výjimečně příznivém roce 2007 se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo dosáhnout tak vysoké úrovně ziskovosti. Na základě údajů získaných v průběhu šetření se předběžně usuzovalo, že ke stanovení úrovně pro odstranění újmy je vhodný zisk ve výši 5 %.
(136)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(137)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, což je ve všech případech rozpětí újmy.
(139)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců je sazba pro všechny ostatní společnosti stanovena na úrovni sazby pro spolupracující společnost zařazenou ve vzorku s nejvyšší sazbou. Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku. Na základě těchto skutečností navrhované celní sazby činí:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
(140)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na„všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(142)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(143)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
B121
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2011.
REGULAMENTUL (UE) NR. 627/2011 AL COMISIEI
din 27 iunie 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 30 septembrie 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 16 august 2010 de Comitetul de protecție a industriei tuburilor fără sudură din oțel inoxidabil a Uniunii Europene (denumit în continuare „Comitetul de protecție”) în numele a două grupuri de producători din Uniune (denumiți în continuare „reclamanții”) care reprezintă o mare parte, în cazul de față peste 50 %, din producția totală de țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil a Uniunii. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciilor materiale rezultate; aceste elemente au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părți vizate de procedură
(3)
Comisia a informat oficial reclamantul, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori și reprezentanții RPC, precum și importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți și asociațiile acestora, cu privire la deschiderea procedurii. Comisia a informat, de asemenea, producătorii din Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA”), care a fost considerată ca posibilă țară analoagă. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de deschidere a procedurii.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(5)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori, de importatori și producători independenți din Uniune, în avizul de deschidere a procedurii s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecționeze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori, importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere a procedurii, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză pe parcursul perioadei de anchetă (1 iulie 2009 - 30 iunie 2010). De asemenea, au fost consultate autoritățile din RPC.
(a) Eșantionarea producătorilor-exportatori chinezi
(6)
Din cei 31 de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori din China care s-au manifestat, Comisia a selecționat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion pe baza celui mai ridicat volum reprezentativ al exporturilor care ar putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând cont de timpul disponibil. Eșantionul selecționat a constat din trei (grupuri de) societăți, reprezentând 25 % din totalul importurilor înregistrate de Eurostat în cursul perioadei de anchetă (PA) și peste 38 % din volumul total de exportatori cooperanți în cursul aceleiași perioade. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile în cauză și autoritățile chineze au fost consultate, dar acestea nu au formulat nicio obiecție în ceea ce privește eșantionul propus.
(b) Eșantionarea producătorilor din Uniune
(7)
Din cei 21 de producători din Uniune contactați de Comisie, unsprezece au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion format din două grupuri, reprezentând cinci producători din Uniune. Eșantionul a fost selectat pe baza volumelor de vânzări și de producție. Producătorii din Uniune incluși în eșantion reprezentau 48 % din totalul vânzărilor în UE realizate de toți producătorii din Uniune și 80 % din totalul vânzărilor producătorilor care s-au manifestat.
(8)
Din cei 62 de importatori independenți contactați de Comisie, numai cinci societăți au răspuns la chestionarul de eșantionare în termenul stabilit. Prin urmare, s-a considerat că nu era necesară eșantionarea și au fost trimise chestionare tuturor acestor societăți. În cele din urmă, doar doi importatori au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la anchetă.
(c) Răspunsuri la chestionare și verificări
(9)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte, în cazul în care doreau acest lucru, o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a transmis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toate grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau TI în cazul în care, în urma anchetei, s-ar fi stabilit că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP.
(10)
Trei (grupuri de) societăți au solicitat examinarea individuală. Examinarea acestor cereri în etapa provizorie nu era fezabilă în termenul avut la dispoziție. Decizia privind eventuala acordare a examinării individuale uneia dintre aceste societăți va fi luată în stadiul definitiv.
(11)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion, precum și producătorilor incluși în eșantion din Uniune.
(12)
Au fost primite răspunsuri complete la chestionar din partea producătorilor-exportatori incluși în eșantion din RPC, din partea tuturor producătorilor incluși în eșantion din Uniune, precum și din partea a doi importatori independenți din Uniune și a unui utilizator.
(13)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru analizarea TEP/TI și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultat și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., localitatea Haiyu, orașul Changshu și societățile afiliate: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., localitatea Baihe, districtul Qingpu, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ orașul Yantai, provincia Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ orașul Yantai, provincia Shandong;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., localitatea Situan, districtul Fengxian, Shanghai și societățile afiliate: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., localitatea Situan, districtul Fengxian, Shanghai; Shanghai Jinchang International Trading Chongqing Co., Ltd., localitatea Jieshi, districtul Banan, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, districtul Longwan, Wenzhou.
-
Sediul central al Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes; Mülheim an der Ruhr, Germania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes, Germania; Remscheid, Germania;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spania.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes, Houston, Texas, SUA;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Perioada de anchetă
(14)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2009 și 30 iunie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea evoluțiilor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada începând din 2006 și până la sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(15)
Produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere a procedurii constă din anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil, altele decât cele prevăzute cu accesorii pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile, clasificate în prezent la codurile NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00 („produsul în cauză”). Această categorie include produse „tubulare” nefinisate, produse finisate la cald și produse finisate la rece.
(16)
Procesul de producție utilizează de obicei ca materie primă cilindrii („țaglele”) din oțel inoxidabil. În prima etapă de producție, este fabricat un produs tubular nefinisat, utilizând fie o presă de extrudare, fie un proces de perforare la cald. Ulterior, produsul tubular poate fi mai întâi prelucrat printr-un proces de finisare la cald, care are drept rezultat o țeavă finisată la cald, iar apoi printr-un proces de finisare la rece (proces în pas de pelerin) sau printr-un proces de trefilare la rece, având drept rezultat o țeavă finisată la rece. Toate tipurile de produse (produse tubulare, țevi finisate la cald și țevi finisate la rece) au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază.
(17)
Tuburile și țevile fără sudură din oțel inoxidabil sunt utilizate în principal în următoarele sectoare de activitate: industria chimică și petrochimică, producția de îngrășăminte, producția de energie electrică, construcții și construcții civile, farmacologie și tehnologii medicale, biotehnologie, tratarea apelor și incinerarea deșeurilor, exploatarea și producția de petrol și gaze, prelucrarea cărbunelui și a gazelor, prelucrarea alimentelor.
(18)
Un producător din Uniune, care prelucrează ulterior tuburile din oțel inoxidabil, a solicitat ca, în cazul în care ar fi impuse măsuri, codul NC 7304 49 10 ar trebui exclus din domeniul de aplicare al acestora, deoarece el vizează produse tubulare nefinisate utilizate doar pentru o prelucrare ulterioară. Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că atât Uniunea, cât și furnizorii chinezi ai acestui producător din Uniune declaraseră mărfurile vândute acestui producător drept produse finisate la cald sau la rece.
(19)
Într-adevăr, declararea acelor produse drept „produse tubulare neprelucrate destinate exclusiv fabricării de țevi și tuburi cu secțiuni transversale și grosimi ale peretelui diferite” nu se referă neapărat la mărfuri care au caracteristici fizice diferite, ci doar la mărfuri care au o utilizare diferită. S-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive pentru a exclude „produsele tubulare neprelucrate” din definiția produsului.
2. Produsul similar
(20)
S-a constat că produsul în cauză și anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil vândute pe piața internă din RPC, precum și anumite țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil vândut în UE de către industria Uniunii prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Statutul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(21)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să se determine în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat, pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(22)
Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt prezentate sintetizat în continuare:
1.
deciziile comerciale și costurile sunt stabilite în funcție de condițiile pieței și fără intervenții semnificative ale statului, costurile reflectând valorile de piață;
2.
societățile dispun de un set clar de registre contabile de bază care sunt auditate de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate cazurile;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate;
5.
operațiunile de schimb valutar se desfășoară la cursul de schimb al pieței.
(23)
În cadrul prezentei anchete, toți cei trei producători-exportatori incluși în eșantion (sau toate cele trei grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion) au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut:
(24)
Ancheta a stabilit că niciunul dintre producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinește cerințele prevăzute de criteriile pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și prin urmare, nu li se poate acorda TEP.
(25)
Niciuna dintre societăți nu îndeplinește cerințele prevăzute de criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile privind achiziționarea materiilor prime principale (și anume țagle din oțel inoxidabil, lingouri și bare rotunde). Aceste materii prime reprezintă peste 50 % din costul de producție al produsului în cauză (țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil). În consecință, aceste materii prime sunt de departe factorul principal în fabricarea produsului în cauză.
(26)
Statul chinez joacă un rol principal în stabilirea prețurilor materiilor prime pentru țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil și intervine constant pe piață, cu ajutorul următoarelor instrumente: taxa de export și nerambursarea TVA. În primul rând, principalele materii prime pentru fabricarea țevilor și a tuburilor fără sudură din oțel inoxidabil sunt supuse unei taxe la export de 15 %, începând cu 1 ianuarie 2008. În al doilea rând, statul nu rambursează TVA la exportul acestor materii prime.
(27)
Societățile incluse în eșantion achiziționează principalele materii prime utilizate pentru producția de tuburi și țevi fără sudură din oțel inoxidabil de pe piața internă din China. Ancheta a stabilit că, în medie și în funcție de calitatea oțelului, prețurile chineze la materiile prime sunt cu aproximativ 30 % mai reduse decât cele de pe piețele mondiale (din SUA sau UE).
(28)
Deoarece RPC trebuie să importe mare parte a minereului de fier la prețurile pieței internaționale, este clar că ea nu beneficiază de niciun avantaj natural comparativ care ar putea explica prețurile reduse ale materiilor prime principale pe piața internă din China. În același timp și de mai mulți ani, diverse studii indică o intervenție semnificativă a statului în acest sector (3). Aceste rapoarte indică faptul că guvernul chinez a identificat 14 „industrii-cheie” și șapte „industrii-pilon”. Consumatorii principali din aval de oțeluri speciale se regăsesc printre cele șapte „industrii-pilon” susținute de guvernul chinez prin intermediul politicilor sale industriale (4). Impactul negativ al taxelor la export și al rambursărilor parțiale de TVA a fost subliniat în Examinările politicilor comerciale ale OMC referitoare la politicile și practicile comerciale ale RPC (5).
(29)
După cum se precizează în cadrul examinărilor politicilor comerciale ale OMC, taxele de export și nerambursările de TVA sunt instrumente politice a căror utilizare reduce volumul exporturilor la materiile prime în cauză, canalizează livrările către piața internă și conduc la o presiune descendentă asupra prețurilor interne la produsele respective (6). Într-adevăr, ancheta actuală a stabilit o diferență de preț semnificativă între prețurile interne și prețurile la nivel mondial. Un astfel de decalaj constituie o asistență implicită pentru industriile de pe piața internă situate în aval, oferindu-le prin urmare acestora un avantaj concurențial. Acest argument este susținut și mai mult prin faptul că nu există nicio taxă de export percepută pentru exporturile produsului în cauză (țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil), acesta beneficiind de asemenea de o reducere a TVA.
(30)
Prin constatarea utilizării diferențiate a taxelor de export și a reducerii TVA atât în cazul industriilor din amonte, cât și în cazul industriilor din aval, ancheta actuală demonstrează intervenția statului, demonstrată de diferența semnificativă dintre prețul materiilor prime din oțel inoxidabil (și anume țagle din oțel inoxidabil, lingouri și bare rotunde) de pe piața chineză și cel de pe piețele mondiale.
(31)
Ținând seama de diferența de preț dintre piața chineză și piețele mondiale, în absența intervenției statului, producătorii naționali ai materiilor prime menționate anterior ar tinde să își exporte produsele către piețele cu prețuri mai mari, unde ar putea obține profituri mai mari. Într-adevăr, statisticile vamale chineze confirmă faptul că practic nu există exporturi de țagle din oțel inoxidabil originare din RPC către restul lumii. În 2009, exporturile de lingouri din oțel inoxidabil și de oțel inoxidabil neprelucrat sub alte forme s-a ridicat la mai puțin de 2 tone, iar în 2010, la mai puțin de 5 tone. Acesta este un alt argument care demonstrează intervenția statului pe piața materiilor prime.
(32)
Aceste practici chineze trebuie considerate ca un factor subiacent al intervenției statului în deciziile firmelor privind materiile prime. Într-adevăr, actualul sistem chinez care combină taxe ridicate la export și nicio rambursare a TVA la exportul de materii prime a condus practic la o situație în care prețurile la materiile prime originare din China continuă să reprezinte rezultatul intervenției statului și, după toate probabilitățile, vor continua și pe viitor să furnizeze un sprijin producătorilor chinezi de țevi și tuburi fără sudură din oțel inoxidabil.
(33)
Mai mult, în ceea ce privește criteriul 1, una dintre societățile comerciale a omis doi furnizori asociați de materii prime din informațiile furnizate în procesul de eșantionare și în cererea de acordare a TEP. Societatea a susținut că acei furnizori furnizează cantități mici și, prin urmare, faptul că nu au fost menționați nu ar avea un impact considerabil asupra rezultatelor anchetei. Trebuie precizat că, în primul rând, Comisia trebuie să obțină o imagine completă a tuturor societăților care fac parte dintr-un grup care participă la producția sau la vânzarea produsului în cauză, indiferent de dimensiunea acestor societăți sau de volumul vânzărilor acestora. În plus, este de remarcat faptul că livrările de materii prime sunt de regulă fragmentate, ele fiind repartizate între mai mulți furnizori mai mici. S-a concluzionat că societatea, independent de denaturarea principalelor inputuri descrise anterior, nu a putut demonstra că deciziile sale comerciale au fost luate ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenția semnificativă a statului și că respectivele costuri practicate reflectau valorile pieței.
(34)
Pe lângă criteriul 1, anumite societăți nu au reușit să demonstreze că îndeplinesc criteriile 2 și 3. Două societăți nu au reușit să demonstreze că dispun de documente contabile clare auditate în mod independent și în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În cazul unei societăți, neconcordanțele din documentele financiare nu s-au regăsit în raportul de audit. O altă societate nu a putut prezenta situații financiare pentru anumiți ani de funcționare.
(35)
În sfârșit, una dintre societățile comerciale a obținut împrumuturi din partea unor bănci cu capital de stat la rate preferențiale, cu mult mai mici decât cele ale pieței. Acest lucru demonstrează că atât costurile de producție, cât și situația financiară fac obiectul unor denaturări semnificative reportate din sistemul anterior de economie planificată.
(36)
În urma comunicării concluziilor referitoare la TEP, s-au primit observații din partea industriei din Uniune și a celor trei (grupuri de) producători-exportatori în cauză.
(37)
Una dintre societățile comerciale a afirmat că decizia Comisiei de a respinge TEP a fost influențată și, prin urmare, denaturată de calculul marjei de dumping. În această privință, trebuie menționat faptul că decizia referitoare la acordarea TEP este luată înainte de efectuarea oricărui calcul referitor la dumping și că toate verificările întreprinse se refereau exclusiv la datele referitoare la acordarea TEP. Prin urmare, argumentul este nefondat.
(38)
Una dintre societățile comerciale a susținut că nu era obligată să depună cereri pentru furnizorii de materii prime asociați. Argumentul respectiv trebuie respins. În avizul de deschidere a procedurii se precizează în mod clar că denumirile și descrierea exactă a activităților tuturor societăților asociate care participă la producerea și/sau vânzarea (la export și/sau pe piața internă) a produsului care face obiectul anchetei trebuie să fie furnizate Comisiei.
(39)
Mai mult, acea societate a susținut că denaturările de pe piața materiilor prime nu au fost semnificative, deoarece 17,5 % din materia primă este importată de la furnizori independenți internaționali, iar restul este în principal achiziționată de la societăți asociate. Conform informațiilor de care dispune Comisia, aproximativ 30 % din materiile prime sunt achiziționate local, iar restul este importat în principal de la furnizori asociați. În acest context, trebuie observat faptul că prețurile de transfer de la furnizorii asociați nu sunt considerate în mod normal informații fiabile. Mai mult, per ansamblu, prețurile la care societatea comercială achiziționează materia primă de la furnizorii independenți sunt în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate în Uniunea Europeană sau în SUA, la fel ca pentru ceilalți producători-exportatori care au făcut obiectul anchetei. Prin urmare, argumentul se respinge.
(40)
Una dintre societățile comerciale a contestat calculul efectuat de Comisie referitor la diferența de preț dintre materiile prime de pe piața internă din China și prețurile de pe piețele mondiale. În urma verificării, Comisia confirmă acest calcul. În cazul de față, societatea nu a ținut cont de suprataxele pentru aliaje aplicate de furnizorii din SUA și din UE. Prin urmare, afirmația trebuie respinsă.
(41)
Una dintre societățile comerciale a susținut, în plus, că neconcordanțele dintre situația financiară și declarația de impozit pe venituri erau normale, nesemnificative și că, prin urmare, nu necesitau explicații în notele explicative la situația financiară. În consecință, ele nu ar fi trebuit să aibă vreun impact asupra deciziei Comisiei. Se precizează că neconcordanțele în ceea ce privește profitul anual sunt de aproape 30 de milioane RMB și deci ar fi trebuit să fie considerate la fel de importante și, prin urmare, explicate în notele la situația financiară.
(42)
O altă afirmație făcea referire la o presupusă încălcare a Acordului OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii și a Regulamentului antisubvenții de bază al UE (7). Societatea comercială a declarat că respingerea cererii de acordare a TEP pe motiv că societățile ar putea beneficia de subvenții are ca efect penalizarea exportatorului pentru subvenții considerate ilegale fără nicio justificare. Argumentul respectiv trebuie respins. Cererile de acordare a TEP nu au fost respinse pe baza existenței unor posibile subvenții, ci pe baza unor motive specifice prezentate atât în considerentele de mai sus, cât și în documente informative detaliate referitoare la TEP, transmise părților. Principalul motiv pentru respingerea acordării TEP este legat de denaturările constatate pe piața materiilor prime. În plus, trebuie subliniat faptul că societățile comerciale au obținut de exemplu credite de la bănci de stat la rate preferențiale, semnificativ mai mici decât ratele pieței, demonstrând clar persistența unor practici din perioada anterioară de economie planificată.
(43)
În concluzie, niciuna dintre observațiile primite nu a fost de natură să modifice concluziile referitoare la acordarea TEP.
2. Tratamentul individual
(44)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile respective sunt prezentate mai jos:
-
în cazul unor întreprinderi cu capital total sau parțial străin, sau în cazul asociațiilor în participațiune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea acțiunilor aparține unor persoane private. În ceea ce-i privește pe funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere, fie aceștia sunt în minoritate, fie trebuie demonstrat că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxelor.
(45)
Cele trei (grupuri de) societăți comerciale menționate mai sus incluse în eșantion cărora li s-a refuzat acordarea TEP au solicitat, de asemenea, tratamentul individual („TI”). Cu titlu provizoriu, s-a constatat că toate cele trei (grupuri de) societăți comerciale îndeplineau condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, li se putea acorda TI.
3. Valoarea normală
(a) Țara analoagă
(46)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.
(47)
În avizul de deschidere a procedurii, Comisia a indicat intenția de a folosi SUA ca țară analoagă în vederea stabilirii valorii normale pentru RPC. Una dintre părți a afirmat că India era o piață analoagă mai bună, deoarece avea un nivel de dezvoltare similar cu cel din RPC. Comisia nu a obținut cooperarea producătorilor indieni. Statele Unite ale Americii au părut inițial o alegere adecvată, având în vedere deschiderea acestora față de concurența importurilor (tarife vamale de 0%, în contrast cu 10 % în India) și nivelul destul de ridicat al concurenței de pe piața internă, cu prezența a 15-20 de producătorii din SUA.
(48)
Cu toate acestea, în urma răspunsurilor la chestionare și a vizitei de verificare a reieșit că SUA nu reprezintă o piață internă analoagă adecvată. Toți producătorii din SUA care au cooperat se bazează pe importuri de materii prime de bază și de produse finite provenind de la propriile societăți-mamă din UE și mențin o activitate de producție limitată în SUA, în special pentru a răspunde la comenzile specifice sau la cele urgente. În fapt, volumul de producție al producătorilor cooperanți din SUA reprezintă o fracțiune din volumul de producție al producătorilor-mamă europeni. Însă aspectul cel mai important este că producătorii cooperanți din SUA au costuri de prelucrare ridicate, care reflectă condițiile lor specifice de fabricație. Aceste costuri se traduc prin prețuri interne ridicate pe piața din SUA.
(b) Determinarea valorii normale
(49)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală trebuie să se stabilească pe baza prețului sau a valorii normale construite într-o țară terță cu o economie de piață sau pe baza prețurilor de export dintr-o astfel de țară către alte țări, inclusiv UE. Având în vedere faptul că valoarea normală nu a putut fi stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite din SUA pentru motivele enunțate în considerentul anterior, a fost explorată a doua metodă. Această metodă nu este însă adecvată pentru cazul de față, din motivele prezentate mai jos. La fel ca și prețurile de vânzare interne, prețurile de export din SUA vor fi de asemenea afectate de costurile de producție crescute și de faptul că volumele de export pot fi limitate (mai puțin de 2 % din volumul exporturilor chineze către UE). De asemenea, se pare, că unele dintre aceste exporturi sunt efectuate către societăți asociate, fiind astfel mai puțin fiabile în ceea ce privește stabilirea valorii normale.
(50)
Ca alternativă la cele două metode menționate anterior, articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază prevede că valoarea normală poate fi determinată pe orice altă bază rezonabilă, inclusiv pe baza prețului plătit sau plătibil efectiv pentru produsul similar în Uniune, ajustat corespunzător, după caz, pentru a include o marjă de profit rezonabilă. Această metodă a fost utilizată provizoriu în cazul de față, dat fiind faptul că ancheta a stabilit că, în acest moment, SUA nu este o țară analoagă adecvată.
(51)
Pentru tipurile de produse exportate de producătorii-exportatori sau de grupurile de producători-exportatori din RPC incluși în eșantion în cazul cărora nu au fost efectuate vânzări de către producătorii incluși în eșantion din Uniune, Comisia a utilizat cu titlu provizoriu prețurile plătite sau plătibile efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustate corespunzător, după caz, pentru a include o marjă de profit rezonabilă, reținând cel mai apropiat produs asemănător care are același diametru, aceeași calitate a oțelului și care este de același tip (de exemplu, tras la rece sau tras la cald).
4. Prețul de export
(52)
În toate cazurile, produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune și, prin urmare, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite sau plătibile efectiv.
5. Comparație
(53)
Marjele de dumping s-au stabilit prin compararea prețurilor de export franco-fabrică individual ale exportatorilor incluși în eșantion cu prețurile de vânzare pe piața internă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion stabilite conform considerentului (50) de mai sus.
(54)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au operat ajustări corespunzătoare în toate cazurile în care s-a considerat că acest lucru este rezonabil, precis și susținut de elemente probatoare verificate. S-a operat, în special, o ajustare în ceea ce privește taxele indirecte, navlul maritim și asigurările, navlul în țara exportatoare, cheltuielile de garanție, comisioanele, costurile legate de credit, cheltuielile bancare, nivelul de comercializare și, după cum se arată în considerentul (70) de mai jos, percepția calității.
6. Marje de dumping
(55)
Marjele de dumping provizorii au fost exprimate ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire.
(a) Pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI
(56)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale, stabilite pe baza prețurilor plătite sau plătibile efectiv în Uniune pentru produsul similar, ajustate corespunzător pentru a include o marjă de profit rezonabilă, așa cum este detaliat în considerentele (50) și (51) de mai sus și prețul mediu ponderat de export către Uniune pentru produsul în cauză al fiecărei societăți în parte, astfel cum s-a stabilit mai sus.
(57)
Ținând cont de cele de mai sus, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Societăți comerciale eșantionate
Marje de dumping provizorii
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
(b) Pentru toți ceilalți producători-exportatori cooperanți
(58)
Marja de dumping pentru producătorii-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion a fost calculată ca medie ponderată a marjelor de dumping ale producătorilor-exportatori incluși în eșantion, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(59)
Ținând cont de cele de mai sus, marja de dumping provizorie exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, este de 71,1 %.
(c) Toți ceilalți producători-exportatori (necooperanți)
(60)
Având în vedere nivelul ridicat al cooperării în cadrul anchetei, societățile cooperante reprezentând aproximativ 64 % din totalul importurilor înregistrate de Eurostat în cursul PA, pentru producătorii-exportatori necooperanți, marja la nivel național a fost stabilită prin utilizarea celei mai mari dintre marjele constatate pentru societățile sau grupurile de societăți eșantionate.
(61)
Ținând cont de cele de mai sus, marja de dumping la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 83,2 %.
D. PREJUDICIUL
1. Producția și industria din Uniune
(62)
Pe parcursul PA, produsul similar a fost fabricat în Uniune de 21 producători. În sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, toți cei 21 de producători existenți în Uniune constituie industria din Uniune și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(63)
După cum s-a indicat în considerentul (7) de mai sus, în eșantion au fost incluse două grupuri de producători din Uniune, compuse din cinci producători din Uniune reprezentând peste 50 % din producția totală a Uniunii pentru produsul similar. Dintre ceilalți producători cooperanți din Uniune, societatea comercială care a solicitat o limitare a definiției produsului [a se vedea considerentele (16) și (17) de mai sus] nu a fost de acord cu compoziția eșantionului. Producătorul a contestat mai ales faptul că eșantionul include doar acele societăți comerciale care sunt prezente atât pe piața produselor finite, cât și pe cea a produselor semifinite și, de asemenea, faptul că eșantionul cuprinde numai societățile reclamante. Se reiterează faptul că societatea în cauză achiziționează produse semifinite provenind atât de la industria din RPC, cât și de la cea din Uniune. Cu toate acestea, producătorul nu a reușit să dovedească faptul că aceste două piețe separate există cu adevărat. În plus, producătorul reprezenta mai puțin de 2 % din totalul producției la nivelul Uniunii în cursul PA, în timp ce cele două grupuri de societăți au fost selectate pe baza unor criterii obiective, astfel cum se precizează la considerentele (7) și (8) de mai sus.
2. Consumul la nivelul Uniunii
(64)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului vânzărilor realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii, pe baza informațiilor obținute de la Comitetul de apărare care îi reprezintă pe reclamanți [a se vedea considerentul (2) de mai sus] și a datelor privind volumul importurilor pentru piața Uniunii, obținute de la Eurostat. Datele Eurostat au trebuit să fie ușor modificate în ceea ce privește importurile din Africa de Sud și Japonia pentru anumite perioade, dat fiind faptul că acele date conțineau anumite denaturări rezultate din raportarea incorectă de informații.
(65)
Consumul la nivelul Uniunii a scăzut puternic, cu 35 % între 2006 și PA. Cu toate acestea, consumul crescuse ușor între 2006 și 2007, atinsese apogeul în 2007 și apoi scăzuse continuu, an de an, până la perioada de anchetă
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2006
2007
2008
2009
PA
Unități (tone)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indice
100
116
101
78
65
(66)
Într-adevăr perioada luată în considerare include fluctuații considerabile pe piață, datorate, în principal, volatilității enorme a cererii de tuburi din oțel inoxidabil. Anul 2007 și, de asemenea, primele trei trimestre din 2008 se caracterizează printr-o piață în plină expansiune, dar criza economică a avut în cele din urmă un impact puternic asupra cererii. Acest impact a început să devină vizibil în ultimul trimestru din 2008, s-a agravat pe parcursul anului 2009 și a continuat chiar și în prima jumătate a anului 2010, afectând astfel întreaga PA. Această evoluție se reflectă cu claritate în curba de consumul din Uniune, care a atins apogeul în 2007, după care a înregistrat o scădere de la an la an.
3. Importurile provenite din țara în cauză
3.1. Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping
(67)
Volumul importurilor vizând produsul în cauză din RPC pe piața Uniunii a crescut în perioada luată în considerare. Per ansamblu, pe parcursul perioadei vizate, importurile din RPC au crescut cu peste 14 %. Într-adevăr, între 2006 și 2007, importurile din RPC aproape s-au dublat, în timp ce, între 2007 și PA, acestea au cunoscut o scădere de la an la an, în principal din cauza unei diminuări a consumului [deoarece cota de piață a rămas stabilă între 2008 și PA - a se vedea considerentul (68) de mai jos].
Tabelul 2
Importurile din RPC (volume)
2006
2007
2008
2009
PA
Unități (tone)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indice
100
194
182
123
114
3.2. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping
(68)
Cota de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping aproape că s-a dublat pe parcursul perioadei luate în considerare, crescând cu 76 % sau 7,9 puncte procentuale. Creșterea acestei cote de piață a avut loc în special între 2006 și 2007, menținându-se ulterior la un nivel ridicat.
Tabelul 3
Importurile din RPC (cota de piață)
2006
2007
2008
2009
PA
Cotă de piață (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indice
100
167
180
158
176
3.3. Prețurile
(a) Evoluția prețurilor
(69)
Tabelul de mai jos indică prețurile medii ale importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, la frontiera europeană înainte de vămuire, astfel cum au fost raportate de Eurostat. Pe parcursul perioadei luate în considerare, prețul mediu al importurilor din RPC a crescut până în 2008 și apoi a scăzut între 2008 și PA.
Tabelul 4
Importurile din RPC (prețuri)
2006
2007
2008
2009
PA
Preț mediu/tonă (EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indice
100
118
126
100
91
(b) Subcotarea prețurilor
(70)
S-a efectuat o comparație a prețurilor în funcție de tip, între prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori chinezi în Uniune și cele practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest scop, prețurile practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienții independenți au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din țara în cauză incluși în eșantion. Au fost aplicate ajustări, după caz, pentru a se putea ține cont de diferențele în ceea ce privește percepția pe piață a calității produselor, nivelul de comercializare și costurile post-import.
(71)
Comparația a arătat că, pe parcursul PA, importurile vizând produsul în cauză originar din RPC au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotau prețurile industriei din Uniune (exprimate sub formă de procentaj al acesteia) cu 21 % până la 32 %.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Observații preliminare
(72)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează situația industriei din Uniune. Datele prezentate mai jos se raportează la întreaga industrie din Uniune în ceea ce privește vânzările și cotele de piață și la producătorii incluși în eșantion în ceea ce privește toți ceilalți indicatori. În ceea ce privește indicatorii care se referă la producătorii incluși în eșantion, ținând cont de faptul că eșantionul a fost alcătuit din doar două grupuri de producători, datele agregate reale nu au putut fi prezentate în tabelele corespondente de mai jos, din motive de confidențialitate; prin urmare, sunt prezentate doar indicii pentru a demonstra tendința acestor indicatori.
4.2. Producția
(73)
Volumele producției din Uniune au crescut între 2006 și 2008, dar au scăzut brusc între 2008 și perioada de anchetă. Această scădere substanțială a producției a fost cauzată atât de contracția pieței, cât și de presiunea tot mai mare a importurilor care fac obiectul unui dumping.
Tabelul 5
Producție
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Producția (indice)
100
107
121
84
66
4.3. Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(74)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a rămas relativ stabilă în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, rata de utilizare a capacității a scăzut cu 35 % între 2006 și PA. În perioada de anchetă, nivelul de utilizare a capacității a scăzut la puțin peste jumătate, față de nivelul atins în 2008.
Tabelul 6
Capacitate de producție
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Capacitate (indice)
100
98
101
102
101
Utilizarea capacității (indice)
100
109
120
82
65
4.4. Stocurile
(75)
Tabelul de mai jos arată că stocurile finale au crescut inițial până în 2008, când producția din Uniune a fost la apogeu, acestea începând însă apoi să scadă, ca urmare a diminuării nivelului activității de producție.
Tabelul 7
Stocuri
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Stocuri (indice)
100
124
168
138
118
4.5. Volumul vânzărilor din Uniune (ansamblul industriei din Uniune)
(76)
Volumul vânzărilor efectuate de totalitatea producătorilor din Uniune pe piața UE a scăzut per ansamblu cu 39 %, în timp ce exporturile chineze au crescut cu 14 %, așa cum s-a menționat în considerentul (68) de mai sus. Volumul vânzărilor în Uniune ale industriei Uniunii a evoluat după cum urmează:
Tabelul 8
Vânzările Uniunii (volume)
Toți producătorii din UE
2006
2007
2008
2009
PA
Vânzări ale Uniunii (tone)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indice
100
110
96
76
61
4.6. Cota de piață (ansamblul industriei din Uniune)
(77)
Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 3,4 puncte procentuale între 2006 și 2007 și a rămas relativ stabilă în restul perioadei luate în considerare, cu o mică creștere temporară în 2009. Per ansamblu însă industria din Uniune a pierdut 3,6 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei luate în considerare, în timp ce, așa cum se arată în tabelul 3 de mai sus, cota de piață a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping aproape că s-a dublat pe parcursul aceleiași perioade.
Tabelul 9
Cota de piață a industriei din Uniune
Toți producătorii din UE
2006
2007
2008
2009
PA
Cota de piață (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indice
100
95
95
98
94
4.7. Prețurile de vânzare
(78)
În ceea ce privește prețurile medii de vânzare, tabelul de mai jos arată că, în 2007, industria din Uniune și-a mărit prețurile de vânzare și apoi le-a redus treptat de la an la an, până la PA, ajungând la prețuri care sunt inferioare prețurilor din 2006. Evoluția și volatilitatea puternică a prețurilor lor de vânzare s-au datorat parțial fluctuațiilor majore ale costurilor materiilor prime.
Tabelul 10
Vânzări ale UE (prețuri medii)
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Preț mediu pe tonă (indice)
100
135
126
100
92
4.8. Ocuparea forței de muncă
(79)
Nivelul de ocupare a forței de muncă a urmat în mare măsură evoluția volumelor de producție (a se vedea tabelul 5 de mai sus), ceea ce indică faptul că industria din Uniune a încercat să raționalizeze costurile de producție atunci când a fost necesar. Industria din Uniune a încercat să-și adapteze forța de muncă la înrăutățirea condițiilor de piață, prin reducerea orelor de muncă, mai degrabă decât prin reducerea numărului de angajați. Prin urmare, tabelul de mai jos prezintă nivelul de ocupare a forței de muncă în echivalent normă întreagă („ENI”). Ocuparea forței de muncă în ENI a producătorilor din Uniune a crescut cu 11 % între 2006 și 2008, urmată de o scădere cu 19 puncte procentuale între 2008 și PA. Per ansamblu, numărul de ENI a scăzut cu 8 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 11
Ocuparea forței de muncă
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Ocuparea forței de muncă în echivalent normă întreagă (ENI) (indice)
100
106
111
95
92
4.9. Productivitate
(80)
În ciuda tentativelor industriei din Uniune indicate mai sus, producția per ENI a producătorilor din Uniune a scăzut considerabil, cu 29 % per ansamblu. Efectele grave ale importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, în contextul unei perioade caracterizate de prăbușirea cererii de pe piață, au împiedicat industria din Uniune să-și mențină nivelurile de productivitate.
Tabelul 12
Productivitate
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Volumul producției per ENI (indice)
100
102
109
88
71
4.10. Costurile forței de muncă
(81)
Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a reușit să controleze evoluția costurilor forței de muncă. Într-adevăr, tabelul de mai jos arată că media costului anual al forței de muncă a crescut ușor în 2007 și 2008, ea scăzând însă în 2009 și în PA. Per ansamblul perioadei, costurile unitare ale forței de muncă au scăzut cu 2 %. Această scădere ar fi fost mai pronunțată dacă sumele plăților compensatorii ar fi fost excluse din tendința de mai sus.
Tabelul 13
Costurile forței de muncă
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Costul anual al forței de muncă per angajat (indice)
100
103
109
100
98
4.11. Rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)
(82)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar către clienții independenți pe piața UE, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În consecință, în perioada luată în considerare, marjele de rentabilitate ale industriei din Uniune au evoluat după cum urmează:
Tabelul 14
Rentabilitatea și randamentul investițiilor (RI)
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Profit net (indice)
100
202
89
- 147
- 188
RI (indice)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
După cum rezultă din tabelul de mai sus, rentabilitatea industriei din Uniune a atins apogeul în 2007 datorită unor condiții de piață excepționale de care au beneficiat toți actorii de pe piață. Nivelul mediu de rentabilitate s-a deteriorat în mod semnificativ începând cu 2007, iar profiturile s-au transformat într-o pierdere semnificativă în 2009 și în PA.
(84)
În ceea ce privește randamentul investițiilor (denumit în continuare „RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, acest indicator pare să fi urmat evoluția rentabilității.
4.12. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(85)
Fluxul de numerar net provenit din activități de exploatare a evoluat după cum urmează (dată fiind valoarea negativă din 2006, pentru indicarea evoluției fluxului de numerar a fost considerat ca an de referință anul 2007, în mod excepțional pentru acest tabel):
Tabelul 15
Fluxul de numerar
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Fluxul de numerar (indice)
negativ
100
685
175
53
(86)
Tabelul de mai sus arată că fluxul de numerar al industriei din Uniune a atins nivelul maxim în anul 2008, el scăzând ulterior până la sfârșitul perioadei luate în considerare și atingând un nivel relativ scăzut în cursul perioadei de anchetă.
4.13. Investițiile
(87)
Pe parcursul perioadei luate în considerare, investițiile producătorilor incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:
Tabelul 16
Investiții
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Investiții nete (indice)
100
192
406
286
183
(88)
După cum rezultă din tabelul de mai sus, producătorii din Uniune au hotărât să continue să investească, în ciuda situației lor financiare precare din 2009 și din PA. Motivele care stau la baza acestei situații sunt următoarele: (i) acest tip de activitate necesită în mod normal anumite investiții multianuale care trebuiau finalizate indiferent de situația pieței și (ii) în acest sector, modernizarea frecventă a utilajelor este indispensabilă pentru a permite producția de volume mai mari de produse de calitate superioară (pentru a menține competitivitatea față de alți producători).
4.14. Amploarea marjei de dumping reale
(89)
Marjele de dumping pentru importurile din RPC sunt foarte ridicate, după cum s-a specificat mai sus, în considerentul (57). Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping poate fi considerat substanțial.
5. Concluzie privind prejudiciul
(90)
Indicatorii de prejudiciu au evoluat negativ în perioada luată în considerare. Acest fapt este semnificativ mai ales în ceea ce privește indicatorii privind rentabilitatea, volumele de producție, utilizarea capacității, volumele vânzărilor și cota de piață, toate înregistrând o tendință clară de declin.
(91)
În același timp, importurile de țevi de oțel inoxidabil din RPC subcotau prețurile industriei din Uniune cu până la 32 % în decursul PA [a se vedea considerentul (71) de mai sus].
(92)
În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(93)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. S-au mai examinat și alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut de asemenea să prejudicieze industria din Uniune, pentru a se garanta că eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(94)
Între 2006 și PA, volumul importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping a crescut, în ceea ce privește volumul, cu 14 %, în contextul unei piețe care s-a contractat cu 35 %, ceea ce a avut drept rezultat o creștere a cotei de piață a Uniunii cu 76 %, de la 10,5 % la 18,4 %.
(95)
Creșterea importurilor produsului în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC pe parcursul perioadei luate în considerare a coincis cu o tendință de scădere a majorității indicatorilor de prejudiciu ai industriei din Uniune. Industria din Uniune a pierdut 3,6 puncte procentuale din cota de piață, iar prețurile sale de vânzare au scăzut cu 8 %, datorită presiunii prețurilor exercitate de importurile la preț scăzut care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii. Subcotarea semnificativă a prețurilor a împiedicat industria din Uniune să transfere, într-o măsură acceptabilă, costurile de producție ridicate asupra prețurilor de vânzare, ceea ce a avut drept rezultat niveluri negative ale rentabilității pe parcursul PA.
(96)
Pe baza celor de mai sus se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile la preț scăzut din RPC care fac obiectul unui dumping, care au pătruns pe piața Uniunii în volume mari și aflate în creștere constantă și care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei din Uniune pe tot parcursul perioadei luate în considerare au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune.
3. Efectul altor factori
3.1. Importurile din alte țări terțe
(97)
Pe parcursul perioadei luate în considerare, importurile din alte țări terțe au fost limitate. Cota de piață totală a importurilor din alte țări în afara RPC a scăzut cu 4,3 puncte procentuale, de la 26,8 % la 22,5 %.
(98)
În afară de RPC, cele mai importante surse de importuri pe parcursul perioadei de anchetă au fost Japonia și Ucraina. Ambele au deținut o cotă de piață egală, de 5,2 %. India a deținut o cotă de piață de 3,0 %, în timp ce importurile din SUA au deținut o cotă de piață de 2,7 % pe parcursul PA. Tabelul de mai jos prezintă evoluția volumelor importurilor, a cotelor de piață și a prețurilor celor mai mari patru țări-sursă de import după RPC și pe cele ale restului importurilor din alte țări terțe, conform datelor Eurostat. Astfel cum s-a menționat deja în considerentul (14) de mai sus, datele furnizate de Eurostat privind importurile din Japonia au necesitat ușoare ajustări pentru a exclude denaturările rezultate din raportarea incorectă a tranzacțiilor.
Tabelul 17
Importuri din alte țări
Țară
2006
2007
2008
2009
PA
Japonia
Volume (tone)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Cotă de piață (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Preț mediu (EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ucraina
Volume (tone)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Cotă de piață (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Preț mediu (EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
India
Volume (tone)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Cotă de piață (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Preț mediu (EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
SUA
Volume (tone)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Cotă de piață (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Preț mediu (EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Alte țări
Volume (tone)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Cotă de piață (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Preț mediu (EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Totalul tuturor țărilor terțe cu excepția RPC
Volume (tone)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Cotă de piață (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Preț mediu (EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Așa cum se indică în tabelul de mai sus, în timpul perioadei luate în considerare, Japonia a înregistrat o creștere moderată a cotei sale de piață cu 0,8 puncte procentuale, de la 4,4 % la 5,2 %. Cu toate acestea, prețurile importurilor japoneze par să fie mult mai apropiate de prețurile Uniunii, decât prețurile importurilor din RPC. Faptul cel mai important, în PA, prețurile importurilor japoneze au fost net superioare celor ale industriei din Uniune.
(100)
Importurile din SUA au fost efectuate la prețuri mult mai mari decât cele practicate de industria din Uniune pe parcursul perioadei luate în considerare (cu excepția anului 2007). În ceea ce privește importurile din Ucraina și India, deși prețurile medii din aceste țări au fost în general mai mici decât prețurile din Uniune, cota de piață a ambelor țări a rămas relativ stabilă pe piața Uniunii: cota de piață a Ucrainei a scăzut de la 5,9 % la 5,2 %, în timp ce cota de piață a Indiei a crescut de la 2,8 % la 3,0 % în cursul perioadei luate în considerare.
(101)
În concluzie, cota de piață a importurilor din toate țările terțe cu excepția RPC a scăzut cu 4,3 puncte procentuale (de la 26,8 % la 22,5 %) pe parcursul perioadei luate în considerare. Per ansamblu, prețul mediu al importurilor din alte țări terțe decât RPC a crescut cu 34 % în perioada luată în considerare (de la 5 586 la 7 484 EUR pe tonă), ceea ce este în contrast evident cu reducerea cu 9 % a prețurilor importurilor chineze, care se aflau deja la un nivel foarte scăzut, și cu scăderea cu 8 % a prețurilor medii de vânzare din Uniune.
(102)
Pe baza celor de mai sus, se poate concluziona că importurile provenind din țări terțe, altele decât RPC, nu par să fi contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
3.2. Efectele fluctuațiilor pieței și ale crizei economice
(103)
În vreme ce anul 2007 și primele trei trimestre ale anului 2008 pot fi caracterizate ca o perioadă de plină expansiune a pieței tuburilor din oțel inoxidabil, criza economică și financiară a avut în cele din urmă un impact important și asupra acestui sector. Încetinirea creșterii economice a început să se facă simțită în ultimul trimestru al anului 2008, a continuat pe parcursul anului 2009 și chiar în prima jumătate a anului 2010, afectând astfel întreaga PA. Acest lucru se reflectă în evoluția consumului Uniunii, care a atins apogeul în 2007, după care a început să scadă, de la an la an (a se vedea tabelul 1 de mai sus).
(104)
Fără îndoială, această scădere a consumului, rezultat al încetinirii creșterii economice, a avut de asemenea un impact asupra situației industriei din Uniune. Trebuie remarcat însă că acest efect negativ a fost puternic exacerbat de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC, care au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune. Prin urmare, chiar dacă încetinirea creșterii economice ar putea fi considerată ca factor care a contribuit la prejudiciu pe parcursul PA, acest lucru nu ar diminua în niciun fel efectele prejudiciabile ale importurilor pe piața Uniunii la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din RPC. În absența unei astfel de concurențe neloiale din partea RPC și a presiunii volumului și a prețurilor exercitate asupra producătorilor din Uniune, aceștia din urmă ar fi putut să mențină un nivel relativ acceptabil al propriilor prețuri de vânzare și al rentabilității, chiar și în cazul unei scăderi a cererii.
(105)
În fapt, impactul importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping, care au subcotat în mare măsură prețurile de vânzare din Uniune pe parcursul PA poate fi considerat ca fiind chiar mai prejudiciabil într-o perioadă de criză economică, atunci când volumul vânzărilor și prețurile sunt supuse deja presiunii cauzate de reducerea consumului.
(106)
Date fiind circumstanțele de mai sus, încetinirea creșterii economice nu poate fi considerată un factor susceptibil de a distruge legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.
3.3. Performanța la export a industriei din Uniune
(107)
În ceea ce privește evoluția vânzărilor la export ale industriei din Uniune, exporturile au scăzut mai puțin decât vânzările pe piața internă, fie că este vorba de toți producătorii din Uniune sau doar de producătorii incluși în eșantion. În ceea ce privește dezvoltarea volumului de vânzări la export, ar putea fi stabilită următoarea tendință pentru industria din Uniune, în cursul perioadei considerate:
Tabelul 18
Industria din Uniune - vânzări la export (în tone) către clienți independenți
Toți producătorii din UE
2006
2007
2008
2009
PA
Indice
100
99
108
88
64
(108)
Trebuie de asemenea subliniat faptul că vânzările la export ale industriei din Uniune au scăzut într-un ritm mai lent decât cel al vânzărilor acesteia pe piața Uniunii. Acest lucru poate fi un indicator al faptului că presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC este deosebit de puternică pe piața Uniunii. Având în vedere acest indiciu, precum și cota substanțială a exporturilor din vânzările totale realizate de industria din Uniune (cuprinsă constant între 39 % și 45 % pe parcursul perioadei luate în considerare), se poate exclude orice fel de lipsă de competitivitate a producătorilor din Uniune de pe piața mondială.
3.4. Competitivitatea importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC și costul de producție al industriei din Uniune
(109)
Nivelul ridicat de volatilitate al prețurilor la aliaje, precum și evoluția generală a cererii de pe piață au condus la fluctuații considerabile ale costurilor principalelor materii prime pentru fabricarea produsului care face obiectul anchetei. Costul mediu unitar de producție al industriei din Uniune a evoluat, în cursul perioadei luate în considerare, după cum urmează:
Tabelul 19
Industria din Uniune - cost de producție (EUR pe tonă)
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
2009
PA
Indice
100
120
119
124
118
(110)
Așa cum s-a menționat deja în considerentul (78) de mai sus, piața chineză a principalelor materii prime este foarte denaturată. Din cauza acestei denaturări, producătorii-exportatori din RPC par să aibă posibilitatea de a efectua vânzări la export ale produsului în cauză către piața Uniunii, la prețuri probabil mai puțin elastice în raport cu prețurile la materiile prime, ceea ce conduce la prețuri net inferioare celor de pe piața Uniunii. Cu alte cuvinte, din cauza denaturării existente pe piața materiilor prime din China, producătorii de tuburi din oțel inoxidabil din RPC au un avantaj concurențial neloial în raport cu industria din Uniune. Aceste denaturări au permis producătorilor chinezi să păstreze nivelul scăzut al prețurilor la importurile care fac obiectul unui dumping din RPC.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(111)
În concluzie, analiza de mai sus a demonstrat că importurile din RPC au crescut în ceea ce privește cantitatea și au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul perioadei luate în considerare. Mai mult, aceste cantități sporite care au intrat pe piața Uniunii la prețuri care fac obiectul unui dumping au subcotat în mod drastic prețurile practicate de industria din Uniune. Cu toate că industria din Uniune a reușit, pentru o anumită perioadă, să compenseze efectele negative ale acestei presiuni grație condițiilor de piață deosebit de favorabile din anii 2007 și 2008, acest lucru nu a mai fost posibil atunci când criza economică a redus substanțial nivelul cererii.
(112)
Au fost analizați și alți factori care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. În această privință, s-a constatat că importurile din țări terțe, impactul crizei economice, performanța la export a industriei din Uniune și alți factori, inclusiv cei legați de denaturările de pe piața materiei prime din RPC, nu par să fie de natură a distruge legătura de cauzalitate stabilită între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
(113)
Pe baza analizei de mai sus, care a făcut o distincție și o separare corespunzătoare între efectele tuturor factorilor cunoscuți cu efect asupra situației industriei din Uniune și efectul prejudiciabil al importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
(114)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în pofida concluziilor privind dumpingul, prejudiciul și legătura de cauzalitate, existau motive convingătoare pentru a concluziona cu fermitate că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri în cazul de față. În acest scop și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a analizat impactul probabil al unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate, precum și consecințele probabile ale absenței unor astfel de măsuri.
(115)
Comisia a trimis chestionare importatorilor independenți și utilizatorilor. În cele din urmă, doi importatori și un utilizator au prezentat răspunsuri la chestionar în termenele stabilite.
1. Interesul industriei din Uniune
(116)
Un producător din Uniune s-a opus instituirii de măsuri antidumping, deoarece societatea comercială se aprovizionează în parte din RPC cu produse tubulare semifinite din oțel inoxidabil pentru a le transforma ulterior în tuburi finisate. Cu toate acestea, producătorul respectiv reprezintă mai puțin de 2 % din totalul producției Uniunii.
(117)
Se reamintește faptul că indicatorii de prejudiciu au arătat o tendință generală negativă și că indicatorii de prejudiciu care se refereau în special la volumele de vânzări și producție, la cota de piață și la performanța financiară a industriei din Uniune, adică la rentabilitate și la randamentul investițiilor, au fost grav afectați.
(118)
Dacă se instituie măsuri, se așteaptă ca deprecierea prețurilor și pierderea cotei de piață să fie atenuate și ca prețurile de vânzare ale industriei din Uniune să înceapă să se restabilească, având drept rezultat ameliorarea semnificativă a situației financiare a industriei din Uniune.
(119)
Pe de altă parte, este posibil ca deteriorarea pieței industriei din Uniune și a situației financiare a acesteia să continue, în cazul în care nu se instituie măsuri antidumping. În acest caz, industria din Uniune ar continua să piardă cote de piață, neputând să se alinieze prețurilor pieței fixate de importurile care fac obiectul unui dumping din RPC. Consecința probabilă ar fi reducerea în continuare a producției și închiderea instalațiilor de producție din Uniune, având ca rezultat pierderi semnificative de locuri de muncă.
(120)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri antidumping ar fi în interesul industriei din Uniune.
2. Interesul importatorilor independenți din Uniune
(121)
Așa cum s-a menționat anterior, nu s-a recurs la eșantionare în cazul importatorilor independenți, deoarece doar doi importatori independenți au colaborat în totalitate în cadrul acestei anchete, prezentând răspunsuri la chestionar. Doar o mică parte a cifrei de afaceri a acestor doi importatori s-a datorat revânzărilor produsului în cauză originar din RPC.
(122)
Cu toate acestea, importurile declarate de acești doi importatori reprezentau o proporție relativ redusă din totalul importurilor din RPC în timpul PA (net inferioară valorii de 10 %). Având în vedere marjele ridicate realizate de importatori prin revânzările produsului în cauză în cursul perioadei de anchetă, se poate presupune că instituirea de taxe antidumping ar putea avea ca rezultat reducerea marjei de profit a acestor importatori. Cu toate acestea, niciunul dintre aceștia nu a prezentat argumente conform cărora impunerea de taxe antidumping ar fi împotriva intereselor lor. În plus, deoarece ambii revând tuburi din oțel inoxidabil originare din alte țări decât China (inclusiv din Uniune), ei ar putea decide de asemenea să se aprovizioneze de la furnizori din alte țări decât China, neafectați de aceste taxe.
(123)
Niciun alt importator nu a mai cooperat, prin prezentarea de răspunsuri la chestionar sau prin observații fundamentate. În aceste condiții, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri provizorii nu va avea efecte negative importante asupra interesului importatorilor din UE.
3. Interesul utilizatorilor
(124)
Țevile și tuburile fără sudură din oțel inoxidabil care fac obiectul acestei proceduri sunt utilizate pentru un mare număr de aplicații [a se vedea considerentul (17) de mai sus]. În ciuda acestui fapt, doar un singur utilizator a cooperat. Acesta utilizează tuburi din oțel inoxidabil pentru fabricarea de răcitoare de aer cu aripioare și de condensatoare răcite cu aer, reprezentând mai puțin de 1 % din totalul importurilor din China în cursul PA. Cu toate acestea, se poate concluziona provizoriu că cooperarea foarte limitată dintre utilizatori pare să indice că, în general, impactul asupra rentabilității și situației economice ale industriei utilizatorilor va fi destul de limitat.
(125)
Din răspunsul la chestionar oferit de acest utilizator rezultă că societatea nu va fi grav afectată de măsurile antidumping, nici chiar în ceea ce privește unitatea acesteia care utilizează tuburile din oțel inoxidabil. Dacă se compară valoarea importurilor produsului în cauză cu cifra de afaceri a unității care utilizează mărfurile importate, efectul poate fi considerat neglijabil.
(126)
Pe baza datelor furnizate de acest utilizator, nu se poate totuși exclude faptul că anumite societăți utilizatoare, care utilizează cantități mai substanțiale de tuburi din oțel inoxidabil importate din RPC, ar putea fi afectate în mod negativ de măsurile antidumping.
(127)
Din informațiile comunicate de unicul utilizator cooperant este imposibil de estimat utilizarea totală la nivelul întregii industrii din Uniune, dată fiind reprezentativitatea limitată a acestuia și marea varietate de aplicații.
(128)
De asemenea, trebuie remarcat faptul că nivelul măsurilor luate nu este de natură a împiedica aprovizionarea în continuare a pieței din Uniune cu importuri din China, deși aceasta se desfășoară la prețuri mai ridicate și neprejudiciabile. În plus, capacitatea de producție neutilizată a industriei din Uniune, precum și sursele alternative de importuri din diferite alte țări terțe, arată că nu există niciun risc legat de securitatea aprovizionării în ceea ce privește tuburile din oțel inoxidabil pe piața Uniunii.
(129)
În plus, în ciuda recentelor dificultăți cu care s-a confruntat industria din Uniune, ea continuă să reprezinte cel mai mare furnizor al industriei utilizatoare din Uniune. Fără instituirea de măsuri, în caz de deteriorare ulterioară a situației financiare a industriei din Uniune, existența industriei din Uniune ar fi compromisă, fapt ce ar genera un risc de aprovizionare inclusiv pentru utilizatori din interiorul Uniunii.
(130)
Per ansamblu, analizând impactul global al măsurilor antidumping, efectele pozitive asupra industriei Uniunii contrabalansează în mod clar efectele negative potențiale asupra altor grupuri de interese. Prin urmare, se concluzionează provizoriu că taxele antidumping nu sunt contrare interesului Uniunii.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(131)
În concluzie, se așteaptă ca instituirea de măsuri cu privire la importurile de produs în cauză care fac obiectul unui dumping din RPC să ofere industriei din Uniune șansa de a-și îmbunătăți situația prin creșterea volumelor de vânzări, a prețurilor de vânzare și a cotei de piață. Cu toate că este posibil să se producă unele efecte negative sub forma creșterii costurilor pentru anumiți utilizatori, acestea pot fi compensate cu ajutorul beneficiilor preconizate pentru producători și furnizorii acestora.
(132)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(133)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii asupra importurilor produsului în cauză originar din Republica Populară Chineză, pentru a preveni și alte prejudicii cauzate industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(134)
Nivelul măsurilor provizorii instituite în legătură cu importurile originare din RPC trebuie să fie suficient de ridicat pentru a elimina dumpingul, fără a depăși prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping. Pentru a calcula valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, se consideră că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină, în ansamblu, înainte de impozitare, profitul pe care l-ar putea obține, în mod rezonabil, în condiții normale de concurență, și anume în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.
(135)
Industria din Uniune a susținut că, pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, ar trebui utilizat un profit țintă de 12 %. Însă, elementele probatoare furnizate până în prezent nu au demonstrat că această rentabilitate ar putea fi atinsă în condiții normale de piață. Nici măcar în anul excepțional 2007, industria din Uniune nu a putut atinge acest nivel ridicat de profitabilitate. Pe baza datelor colectate în timpul anchetei s-a considerat provizoriu că un profit de 5 % este adecvat pentru determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului.
(136)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciabil a fost stabilit prin deducerea marjei reale de profit din prețul franco fabrică și prin adăugarea la pragul de rentabilitate astfel calculat, la care nu s-ar înregistra pierderi, a marjei profitului țintă menționată mai sus.
(137)
Drept rezultat, au fost stabilite provizoriu următoarele niveluri de eliminare a prejudiciului:
Societate/Societăți
Nivel de eliminare a prejudiciului
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Societăți enumerate în anexa I
56,6 %
Toate celelalte societăți
71,5 %
2. Măsuri provizorii
(138)
Luând în considerare cele de mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că trebuie instituită o taxă antidumping provizorie asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC, la cel mai scăzut nivel al marjei de dumping și la cel mai scăzut nivel de eliminare a prejudiciului constatate, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe, care reprezintă, în toate cazurile, marja prejudiciului.
(139)
Având în vedere nivelul înalt de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, nivelul taxei tuturor celorlalte societăți este stabilit la nivelul societății cooperante cu taxa cea mai mare din eșantion. Pentru societățile cooperante neincluse în eșantion enumerate în anexă, nivelul taxei provizorii se stabilește la nivelul taxei medii ponderate a societăților din eșantion. Pe baza celor de mai sus, nivelurile propuse ale taxei sunt:
Societate/Societăți
Taxa provizorie
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Societăți enumerate în anexa I
56,6 %
Toate celelalte societăți
71,5 %
(140)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu privire la societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(141)
Orice cerere prin care se solicită aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) trebuie să fie adresată imediat Comisiei (8) și trebuie să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, precum și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective referitoare la entitățile de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(142)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
H. DISPOZIȚIE FINALĂ
(143)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că respectivele concluzii privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Se instituie o taxă antidumping provizorie la importurile anumitor țevi și tuburi fără sudură, din oțel inoxidabil, altele decât cele prevăzute cu accesorii utilizate pentru transportul gazelor sau lichidelor, utilizate pentru aeronavele civile, clasificate în prezent la codurile NC 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 și ex 7304 90 00 (codurile TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 și 7304900091) și originare din Republica Populară Chineză.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, al produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare, se stabilește după cum urmează:
Societate/Societăți
Taxa provizorie
Cod adițional TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Societăți enumerate în anexa I
56,6 %
B121
Toate celelalte societăți
71,5 %
B999
3. Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de transmiterea autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valide, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
4. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
5. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot cere dezvăluirea detaliilor cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot face cunoscute în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere de audiere din partea Comisiei în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 27 iunie 2011.