ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.29608 (C37/10) poskytnuté Maďarskem na rekapitalizaci banky FHB Jelzálogbank Nyrt
(oznámeno pod číslem C(2012) 1021)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/296/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. března 2009 poskytlo Maďarsko bance FHB Jelzálogbank Nyrt (dále jen „FHB“ nebo„banka“) střednědobou státní půjčku ve výši 120 miliard maďarských forintů (HUF) (přibližně 410 (2) milionů EUR) v rámci programu na podporu likvidity pro maďarské banky, který Komise schválila dne 14. ledna 2010 (3). Dne 31. března 2009 maďarské orgány poskytly na rekapitalizaci FHB částku 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných preferenčních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem. Tato částka byla poskytnuta dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému, který schválila Komise (4).
(2)
Dopisy ze dne 3. dubna, 13. května, 14. července a 11. září 2009 Komise požádala maďarské orgány o informace týkající se podmínek rekapitalizace. Maďarské orgány odpověděly dopisy ze dne 24. dubna, 2. června, 12. srpna a 9. října 2009.
(3)
Kvůli pochybnostem ohledně finančního zdraví banky v okamžiku rekapitalizace Komise dne 19. října 2009 požádala maďarské orgány, aby předložily plán restrukturalizace FHB v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (5) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). Maďarsko předložilo další informace ve dnech 12. a 19. listopadu 2009 a návrh plánu restrukturalizace dne 26. ledna 2010.
(4)
Dne 19. února 2010 FHB vrátila státu rekapitalizaci v plné výši.
(5)
Dopisy ze dne 24. a 25. března 2010 předložilo Maďarsko Komisi další informace. Dne 21. dubna 2010 se konala valná hromada akcionářů, na níž FHB rozhodla vyplatit státu kompenzaci za rekapitalizaci. Poté si Komise vyžádala informace dopisem ze dne 22. dubna 2010.
(6)
Komise si v dopisech ze dne 2. června a 1. října 2010 vyžádala doplňující informace. Maďarské orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 11. června 2010.
(7)
Dne 15. června 2010 Maďarsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace, který byl doplněn dalšími nezbytnými údaji předloženými dne 30. září 2010.
(8)
Maďarské orgány předložily další informace dopisy ze dne 18. června, 28. července a 5. října 2010 a informovaly Komisi dopisem ze dne 29. října 2010, že FHB vyplatila za rekapitalizaci kompenzaci.
(9)
Dne 16. prosince 2010 se Komise rozhodla ohledně opatření podpory ve prospěch FHB zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Následně maďarské orgány požádaly Komisi o změnu uvedeného rozhodnutí, neboť některé jeho části nebyly správné ani aktuální. Rozhodnutí bylo proto nahrazeno novým rozhodnutím ze dne 24. ledna 2011 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 24. ledna 2011 Komise maďarské orgány informovala, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. června 2011. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(10)
Dopisem ze dne 2. března 2011 maďarské orgány předložily své připomínky týkající se rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení s ohledem na opatření ve prospěch FHB. Tyto připomínky byly doplněny připomínkami od FHB dopisem ze dne 11. července 2011.
(11)
Dopisem ze dne 18. července 2011 podala k rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky třetí strana (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Sdružení maďarských hypotečních bank).
(12)
Další aktualizace plánu restrukturalizace a dodatečné informace o splacení rekapitalizace maďarskému státu byla předložena maďarskými orgány dopisem ze dne 3. října 2011.
(13)
Dne 15. prosince 2011 byla podepsána nová dohoda mezi FHB a maďarským státem, podle které se banka zavázala zaplatit státu kompenzaci, která byla původně dohodnuta v dohodě o rekapitalizaci.
II. POPIS PŘÍJEMCE
1.1. PŘÍJEMCE
(14)
Banka FHB byla zřízena státem v roce 1997. Postupně stát svůj podíl v FHB odprodával. V roce 2003 byla FHB kotována na burze v Budapešti a v srpnu 2007 stát snížil svůj většinový podíl v bance na úroveň mírně převyšující 4 %.
(15)
FHB byla původně zřízena jako hypoteční banka s cílem podpořit využívání hypotečních dluhopisů. Podléhala přísným pravidlům ohledně omezení činnosti, dohledu nad zárukami a zvláštního dohledu v zájmu zajištění maximální bezpečnosti hypotečních dluhopisů. FHB měla původně povolení poskytovat pouze dlouhodobé hypoteční úvěry a záruky související s hypotéčními úvěry a uzavírat některé typy derivátových transakcí k zajištění svého vlastního postavení vyplývajícího z její hypoteční úvěrové činnosti. Hypoteční dluhopisy byly hlavním zdrojem financování její úvěrové činnosti. Banka také refinancovala hypoteční úvěry poskytované jinými bankami.
(16)
V roce 2006 zavedla FHB nový strategický plán s cílem rozšířit svou bankovní činnost a síť poboček, aby rozšířila svou finanční a provozní základnu vstupem na retailový trh prostřednictvím FHB Commercial Bank. V průběhu času začala FHB prodávat různé úvěrové produkty pro retailové a firemní zákazníky a nabízet služby vedení účtů, přijímání vkladů a služby související s kartami, čímž rozšířila svůj sortiment produktů na straně pasiv.
(17)
FHB je skupina, kterou tvoří mateřská společnost, FHB Mortgage Bank Co. Plc a plně vlastněné dceřiné společnosti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd a FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Působí především na trhu hypotečních dluhopisů. Na tomto trhu má FHB podíl ve výši 23 % (2009) a je druhým největším účastníkem na maďarském trhu (po bance OTP, která má na trhu podíl 74 %). FHB má tržní podíl ve výši 4,6 % na trhu hypoték pro retailové klienty a 0,6 % v oblasti vkladů retailových klientů.
(18)
Když byla banka v březnu 2009 rekapitalizována, její bilanční suma činila 746,2 miliardy HUF. K témuž datu činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky 10,5 %. Kapitálová injekce ze strany státu zvýšila ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB na konci roku 2009 na 16,1 % (vypočtené podle maďarských účetních pravidel).
1.2. SOUVISLOSTI
(19)
Maďarsko je jedním z členských států nejvíce zasažených finanční krizí. Léta nadměrných veřejných výdajů a konjunktury ve stavebnictví a spotřebě, která byla posilována úvěry, vedla k vážné nerovnováze v hospodářství již před krizí. Rozšíření úvěrů pro domácnosti vedené v eurech a švýcarských francích, jakož i přetrvávající spoléhání na vnější financování vedly k tomu, že země i její bankovní sektor jsou zvláště zranitelné vůči výkyvům hodnoty maďarského forintu, který během krize výrazně oslabil.
(20)
Finanční krize postihla Maďarsko do takové míry, že Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“), Evropská unie (dále jen „EU“) a Světová banka musely v listopadu 2008 Maďarsku poskytnout mimořádné úvěry, aby se ztlumilo napětí na finančních trzích země.
(21)
V reakci na tuto závažnou poruchu v maďarském hospodářství způsobenou krizí zavedla maďarská vláda několik opatření zaměřených na podporu finančního sektoru a financovaných společně z MMF, EU a Světové banky. Opatření zahrnovala režim na podporu likvidity a záruční a rekapitalizační systém.
(22)
Režim na podporu likvidity (dále jen „režim likvidity“) zřízený maďarským zákonem o veřejném financování umožňuje likviditu ve formě úvěrů finančním institucím. Byl schválen Komisí dne 14. ledna 2009 (7) a poté několikrát prodloužen, naposledy do 31. prosince 2011 (8).
(23)
Rozhodnutím ze dne 12. února 2009 (9) Komise schválila maďarský záruční a rekapitalizační systém. V rámci tohoto systému mohl maďarský stát upsat prioritní akcie, které jsou v bankách považovány za kapitál tier 1. Rekapitalizační část systému byla několikrát prodloužena, naposledy do 31. prosince 2011.
(24)
Podle záručního a rekapitalizačního systému platí, že pokud rekapitalizace překročí 2 % rizikově vážených aktiv banky (dále jen „RVA“), maďarské orgány o tom musí nejprve uvědomit Komisi a poskytnout podrobné posouzení ohledně toho, proč se domnívají, že by tato banka měla být nadále považována v zásadě za zdravou instituci. Pokud Komise nepřijme posouzení, že je banka v zásadě zdravá, může rekapitalizace i nadále proběhnout, ale kompenzace musí být zvýšena tak, aby odrážela vyšší riziko, a do šesti měsíců od rekapitalizace musí být Komisi předložen plán restrukturalizace.
Důvody obtíží FHB
(25)
Maďarsko bylo těžce zasaženo finanční krizí, která spolu s dalšími vnitřními problémy v bankovním sektoru situaci maďarských bank ještě zhoršila.
(26)
FHB požádala o státní podporu, protože na rozdíl od mnoha jiných maďarských bank neměla mateřskou společnost v eurozóně, a proto nemohla získat levné financování poskytované Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“). Nástroje ECB, včetně různých repo nástrojů, byly v eurozóně k dispozici od podzimu 2008. Maďarská národní banka vytvořila nástroj počátkem roku 2010, tím se však zlepšil pouze přístup k financování v maďarských forintech, a nikoli k financování v eurech, které podle FHB bylo během nejhoršího období krize rozhodující (10).
(27)
Podle maďarských orgánů byla rekapitalizace FHB nezbytná pro zajištění platební schopnosti banky a pro překonání problémů s likviditou, kterým čelil celý bankovní sektor v Maďarsku.
III. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(28)
Opatření podpory udělená Maďarskem bance FHB, která jsou popsána v rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, spočívají:
-
ve střednědobé státní půjčce v rámci režimu likvidity ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti 11. listopadu 2012,
-
v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem, poskytnutých dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému.
(29)
V dohodě o rekapitalizaci mezi Maďarskem a FHB byl stanoven vzorec pro výpočet výše státní kompenzace za akcie ve výši 10,49 %, která má být vyplacena v podobě dividend, což je v souladu s výší kompenzace v případě bank, které jsou v zásadě zdravé, stanovené v záručním a rekapitalizačním systému. Rekapitalizace představovala 9 % RVA FHB, což převyšuje 2 % práh podle záručního a rekapitalizačního systému, na jehož základě lze přijímající instituce považovat v zásadě za zdravé. Vzhledem k tomu, že opatření nebylo Komisi oznámeno před provedením, neměla Komise možnost zkontrolovat, zda by banka měla být považována v zásadě za zdravou instituci podle záručního a rekapitalizačního systému. V případě, že přijímající banka není podle záručního a rekapitalizačního systému považována za zdravou, požaduje se plán restrukturalizace a výše kompenzace musí odrážet to, že banka není považována za zdravou, a musí být vyšší, než kompenzace pro v zásadě zdravé banky.
(30)
Navzdory svým obtížím si banka během tohoto období počínala dobře: měla silnou kapitálovou pozici (CAR 10,5 % v březnu 2009) a od Moody's Investors Service (dále „Moody's“) obdržela rating Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně. V únoru 2010, tedy méně než devět měsíců od rekapitalizace, banka zpětně odkoupila státem držené prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy.
(31)
Banka rozhodla o splacení rekapitalizace na základě revidovaného konsolidovaného stávajícího a očekávaného ukazatele kapitálové přiměřenosti, s přihlédnutím k makroekonomickým prognózám použitým při plánování na rok 2010 a předpokládaným objemům, rozvahám a informacím o rizicích uvedeným ve finančním plánu banky na rok 2010. Na základě přezkumu se dospělo k závěru, že i přes globální finanční krizi byla situace banky na konci roku podstatně lepší, než se očekávalo počátkem roku 2009 v době uzavření dohody o rekapitalizaci s maďarským státem.
(32)
FHB splatila státu rekapitalizaci, ovšem nezaplatila kompenzaci, což je v rozporu s dohodou o rekapitalizaci (11). Banka však měla za to, že prioritní akcie, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy a které byly v držení státu, nezakládaly automaticky nárok na výplatu dividend a jejich priorita znamená pouze to, že banka měla před výplatou dividend z kmenových akcií nejprve zaplatit uvedené dividendy státu. Vzhledem k tomu, že kmenoví akcionáři neobdrželi žádné dividendy během období, kdy stát vlastnil prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, neexistovala podle banky žádná povinnost prioritní dividendy vyplatit. Kromě toho FHB tvrdila, že stát stejně prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, v okamžiku, kdy byly vyhlášeny dividendy za rok 2009, nevlastnil vzhledem k tomu, že akcie již byly předtím odkoupeny zpět.
(33)
FHB informovala Komisi, že se v roce 2010 účastnila zátěžového testu EU, který koordinoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ve spolupráci s ECB a maďarským orgánem finančního dohledu. Zátěžový test byl zaměřen na kapitálovou přiměřenost, přičemž rizika spojená s likviditou nebyla přímo prověřována. Výsledky testu založené na konsolidovaných údajích ke konci roku 2009 naznačují, že FHB disponovala rezervou ve výši [více než 50] (12) milionů EUR kapitálu tier 1 v porovnání s prahovou hodnotou ve výši 6 % kapitálové přiměřenosti tier 1.
(34)
Zákonem CX z roku 2010 o změně některých zákonů v oblasti hospodářství a financí (dále jen „zákon CX z roku 2010“), který vstoupil v platnost dnem 21. srpna 2010, Maďarsko změnilo zákon CIV z roku 2008 o stabilitě systému finančního zprostředkování (dále jen „zákon o stabilizaci“). Zákonem CX z roku 2010 byl maďarskému státu zpětně poskytnut právní nárok požadovat od FHB kompenzaci za poskytnutí rekapitalizace, a to i přes to, že v době, kdy bylo na valné hromadě akcionářů FHB rozhodnuto o výplatě dividend, maďarský stát již nebyl akcionářem banky.
(35)
Dne 28. října 2010 maďarský stát a FHB podepsaly dohodu, podle níž měla FHB maďarskému státu vyplatit kompenzaci ve výši 890 milionů HUF za rekapitalizaci a úroky z prodlení ve výši 11 726 786 HUF.
(36)
Výše kompenzace byla údajně stanovena na základě podmínek režimu likvidity. Maďarské orgány uvedly, že rekapitalizace byla poskytnuta ze stejného zdroje financování jako podpora likvidity ve formě půjčky a z těchto důvodů by kompenzace za rekapitalizaci a na podporu likvidity měla být stejná. Kapitál byl bance FHB poskytnut dne 6. května 2009 a byl splacen dne 19. února 2010. Úroková sazba, která byla nakonec uplatněna, byla stejná jako úroková sazba zaplacená za půjčku ve výši přibližně 400 milionů EUR. Podle informací poskytnutých Maďarskem se výsledná měsíční průměrná úroková sazba pohybovala mezi 3,79 % a 4,08 %; aktuální částka byla vypočítávána na týdenní bázi. Podle informací poskytnutých maďarskými orgány byla celková částka kompenzace ve výši 890 milionů HUF vyplacena na konci roku 2010.
(37)
Úroky z prodlení byly účtovány v souladu s maďarskou referenční sazbou 5,97 %, kterou zveřejnila Komise (13), navýšenou o 100 bazických bodů. Úroky z prodlení byly vypočítány pro období od 21. srpna 2010, kdy vstoupil v platnost pozměněný zákon o stabilizaci, do 28. října 2010, kdy byla podepsána dohoda.
(38)
Dne 15. prosince 2011 uzavřely maďarský stát a FHB novou dohodu, na jejímž základě banka souhlasila s tím, že státu zaplatí souhrnnou částku ve výši 10,49 % z celkové výše rekapitalizace (tj. celkově 2 491 742 552 HUF). Podle této nové dohody se tak FHB zavazuje odvést státu do 31. prosince 2011 dodatečnou částku ve výši 1 601 742 552 HUF, vypočítanou jako rozdíl mezi celkovou kompenzací ve výši 890 milionů HUF uvedenou výše v bodě 36 a kompenzací, která již byla zaplacena dne 28. října 2010.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(39)
Dne 30. září 2010 Maďarsko předložilo Komisi aktualizovaný plán restrukturalizace FHB. Doplňkové informace o plánu restrukturalizace byly Komisi předloženy dopisem ze dne 3. října 2011. Hlavní aspekty plánu restrukturalizace byly již popsány v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Další prvky byly předloženy dne 3. října 2011 a jsou popsány v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(40)
V roce 2010 bylo mezinárodní a domácí hospodářské prostředí v poměrně obtížné situaci, i když se objevily určité náznaky zlepšení. V roce 2010 ziskovost maďarského bankovního sektoru dalece zaostávala za předchozím rokem. Na základě zákona XC z roku 2010, který vstoupil v platnost dne 13. srpna 2010, maďarská vláda zavedla zvláštní daň pro finanční organizace dosahující celkové výše 187 miliard HUF, kterou zaplatily hlavně úvěrové instituce.
(41)
Poptávka retailových zákazníků po půjčkách byla v průběhu roku 2010 výrazně nižší; zároveň stranu nabídky oslabovaly nepříznivé změny regulačního prostředí a podmínek na trhu. Objem úvěrů poskytovaných firemním zákazníkům se v celém sektoru snížil, ačkoli některé banky, včetně FHB, své činnosti v oblasti podnikového bankovnictví rozšířily.
(42)
Nejvýznamnější událostí týkající se jak operací, tak finančních výsledků FHB byla její akvizice banky Allianz Commercial Bank Ltd (dále jen „Allianz Bank“) a dohoda o dlouhodobé strategické spolupráci mezi Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (dále jen „Allianz Hungaria Insurance“) a FHB. Akvizice byla uzavřena do 30. září 2010. Zároveň byl v FBH zahájen integrační projekt s cílem sloučit Allianz Bank a FHB Commercial Bank a racionalizovat a optimalizovat operace celé skupiny (síť poboček, distribuční kanály, portfolio produktů, operace IT, organizační struktura a lidské zdroje atd.).
(43)
Akvizice příznivě ovlivnila čistý zisk skupiny FHB za rok 2010; jednorázové položky spojené s akvizicí vyvážily negativní dopad zvláštní bankovní daně, ztrát z úvěrového portfolia a zvyšující se náklady na financování. FHB dosáhla v roce 2010 celkového zisku ve výši 11,2 miliardy HUF, což ve srovnání s rokem 2009 představuje nárůst ve výši 58,9 %.
(44)
V důsledku akvizice Allianz Bank se počet retailových i podnikových bankovních účtů v FHB výrazně zvýšil, z […] v prosinci 2009 na […] v prosinci 2010 (+ […] %). Avšak kvůli velkému počtu spících účtů se objem vkladů nezvýšil úměrně, avšak zvýšil se z […] miliard HUF v prosinci 2009 na […] miliard HUF v prosinci 2010 (+[…] %). Podíl FHB na trhu v oblasti retailových a podnikových vkladů se zvýšil z […] % na […] % a z […] % na […] %. Akvizicí Allianz Bank se tak zvyšuje podíl vkladů ve skladbě finančních prostředků FHB a snižuje množství hypotečních dluhopisů z […] miliardy HUF v roce 2010 na […] miliard HUF v roce 2011.
(45)
FHB na základě odhadované konsolidované rozvahy a výkazu zisku a ztráty pro rok 2011 předpokládá, že by její ukazatel kapitálové přiměřenosti měl být v prosinci 2011 přibližně […] %. V této prognóze se zohledňuje dodatečná platba, která byla na základě dohody s maďarským státem uhrazena dne 15. prosince 2011 za rekapitalizaci provedenou v březnu 2009.
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(46)
Za rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF zaplatila FHB v říjnu 2010 kompenzaci ve výši 890 milionů HUF. Původně použitá úroková sazba byla stejná jako úroková sazba, která byla zaplacena za půjčku ve výši 120 miliard HUF, tedy měsíční průměrná sazba 3,79 % až 4,08 %.
(47)
V rámci nové dohody podepsané dne 15. prosince 2011 mezi FHB a maďarským státem se banka zavázala uhradit státu kompenzaci v celkové výši 2 491 742 552 HUF, což představuje 10,49 % výše rekapitalizace, jak bylo původně dohodnuto mezi bankou a státem v dohodě o rekapitalizaci.
4.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(48)
Dodatečné informace poskytnuté v říjnu 2011 se konkrétně netýkaly narušení hospodářské soutěže, kromě zdůraznění skutečnosti, že i přes koupi Allianz Bank zůstává podíl FHB na trhu retailových a podnikových vkladů omezený (v případě retailových vkladů [0,7 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [0,4 % až 0,95 %] ke dni 31. prosince 2010 a v případě retailových vkladů [0,65 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [1 % až 1,35 %] ke dni 30. června 2011).
V. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť se domnívala, že hlavní předpoklady, z nichž vycházely plán restrukturalizace a obchodní prognóza FHB, nebyly dostatečně odůvodněné a nezohlednily nedávnou koupi Allianz Bank ze strany FHB. Kromě toho Komise rovněž vyjádřila pochyby o dlouhodobé životaschopnosti FHB vzhledem k tomu, že má vysokou expozici vůči financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a vůči trhu s nemovitostmi v Maďarsku.
(50)
Kromě toho Komise vzhledem k nízké úrovni kompenzace, která byla státu vyplacena v říjnu 2010 za rekapitalizaci (odpovídající průměrné úrokové sazbě 3,79 % až 4,08 % v souladu s režimem likvidity), také vyjádřila pochybnosti, zda byl vlastní příspěvek banky k její restrukturalizaci dostatečný. Odkoupení Allianz Bank a dohoda s Allianz Hungaria Insurance rovněž vyvolaly pochybnosti o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum.
(51)
Nakonec Komise měla rovněž za to, že maďarské orgány neprokázaly, že byla přijata dostatečná opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže, které na trhu způsobila podpora, již FHB obdržela, zejména s ohledem na její expanzivní strategii, nedávnou akvizici Allianz Bank a nedostatečnou kompenzaci vyplacenou státu za rekapitalizaci.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(52)
Komise obdržela připomínky Sdružení maďarských hypotečních bank (dále jen „sdružení“) dne 18. července 2011. Ve svých připomínkách sdružení znovu připomnělo rozsah krize, která zasáhla maďarské hospodářství a bankovní sektor v letech 2008-2009, a zdůraznilo, že rekapitalizace FHB proběhla v důsledku obtížné makroekonomické situace vyplývající z krize. Cílem zásahu státu ve prospěch FHB bylo řešit závažná rizika, se kterými se potýkalo maďarské odvětví hypotečních úvěrů a trh hypotečních dluhopisů. Ve skutečnosti v důsledku zranitelnosti vůči výkyvům měny, posilování švýcarského franku vůči maďarskému forintu klesajícího příjmu spotřebitelů a růstu nezaměstnanosti došlo k rychlému a závažnému zhoršení kvality portfolia hypotečních úvěrů, zvýšení počtu „špatných úvěrů“ a ubývání možností financování pro banky. Tak tomu bylo zejména v případě FHB, která je financována na kapitálovém trhu.
VII. PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(53)
Komise obdržela připomínky maďarských orgánů dne 2. března 2011, které byly doplněny připomínkami FHB zaslanými dopisem ze dne 11. července 2011.
7.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(54)
V reakci na pochybnosti Komise ohledně správnosti předpokladů, na nichž je postaven plán restrukturalizace banky, maďarské orgány uvedly, že finanční prognózy vycházejí z předpokladů externích odborníků a jsou v souladu s informacemi, které byly k dispozici v době, kdy byly provedeny. Pokud jde o spolehlivost, nijak se neliší od jiných finančních plánů nebo odhadů provedených FHB.
(55)
Podle maďarských orgánů je dlouhodobá životaschopnost FHB zajištěna, o čemž svědčí úspěch FHB při získávání finančních prostředků jak na peněžních, tak na kapitálových trzích: v roce 2009 FHB vydala hypoteční dluhopisy za více než 60 miliard HUF a soukromí investoři rovněž bance půjčili celkem […].
(56)
Kromě toho maďarské orgány uvádějí, že pokud jde o retailové vkladní účty, údaje naznačují, že se podíl FHB v segmentu retailových vkladů v roce 2009 zvýšil z […] % na […] %; prognóza na konec roku 2010 činí […] %. Dále se počet retailových účtů, jakož i velikost portfolia těchto účtů důsledně a dynamicky zvyšovaly, a to i přesto, že prognóza naznačovala, že v portfoliu dojde k poklesu. Proto banka a maďarské orgány nepovažují prognózy ohledně retailových vkladů a retailových účtů za příliš optimistické.
(57)
Pokud jde o likviditu, FHB může být považována za trvale stabilní, což je mimo jiné způsobeno skutečností, že musí splňovat požadavky na likviditu předepsané ratingovými agenturami. Likvidita banky byla stabilní dokonce i v nejobtížnějších obdobích krize, což bylo potvrzeno v dopise guvernéra maďarské centrální banky ministru financí ze dne 19. března 2009.
(58)
A konečně, oslabení kvality aktiv banky během krize bylo způsobeno především makroekonomickou situaci Maďarska, ztenčujícím se příjmem domácností, klesající mírou zaměstnanosti a rostoucí mírou nezaměstnanosti, a nikoli posilováním švýcarského franku vůči maďarskému forintu. Ačkoli FHB zahájila několik programů zaměřených na řešení problémů dlužníků v obtížích, kvalita úvěrového portfolia se bude trvale zlepšovat především hospodářským vzestupem a zlepšením hospodářských ukazatelů. Hospodářské výhledy maďarské centrální banky a maďarské vlády pro rok 2011 uvádějí růst hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“), postupné zvyšování zaměstnanosti a nižší míru nezaměstnanosti, což bude pravděpodobně mít významný dopad na úvěrové portfolio FHB.
7.2. SDÍLENÍ ZÁTĚŽE
(59)
Maďarské orgány konstatují, že FHB uzavřela dohodu s Allianz Bank a Allianz Hungaria Insurance až poté, co dne 19. února 2010 zcela splatila státu částku v celkové hodnotě emitovaných akcií a splatila akcie vydané během rekapitalizace. Dohody FHB s Allianz vstoupily v platnost v červnu a červenci 2010 a akvizice proběhla v září 2010. V této době FHB neměla v držení žádné státní prostředky. FHB proto nemohla financovat akvizici z rekapitalizace splacené v únoru 2010. Přípravné analýzy a diskuse mezi FHB a Allianz byly zahájeny až poté, co byla státní půjčka vrácena. Kupní cena, kterou FHB zaplatila za Allianz Bank (při zohlednění hodnoty vlastních akcií), činila přibližně 3,3 miliardy HUF, zatímco vlastní kapitál Allianz Bank činil k 30. září 2010 téměř 14 miliard HUF. FHB tedy mohla získat Allianz Bank, aniž by potřebovala kapitál, přičemž touto transakcí se její vlastní kapitál nesnížil.
(60)
Kromě toho skutečnost, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, se odráží v tom, že ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB, který v roce 2008 činil 11,3 %, dosáhl cíle 12 %, který Komise schválila v rámci záručního a kapitálového systému, až po rekapitalizaci.
(61)
Maďarské orgány rovněž poznamenaly, že FHB nevyplatila dividendy několik po sobě jdoucích let a odkoupila zpět v poměru k celkové hodnotě vlastního kapitálu akcionářů pouze malou část svých akcií. Vzhledem k tomu, že částka finančních prostředků vrácená vlastníkům a akcionářům byla v minulých letech nízká, bylo zajištěno přiměřené sdílení nákladů.
7.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(62)
Kromě opatření omezujících narušení hospodářské soutěže, která Komise zmiňovala ve svém rozhodnutí, maďarské orgány poukazují na další opatření vázaná na záruční a rekapitalizační systém a dohodu o rekapitalizaci mezi FHB a maďarským státem:
-
stát má zvláštní právo veta při výplatách dividend a akvizicích (14) a
-
banka musí zavést určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody jejích vyšších úředníků až do ukončení účasti maďarského státu (15).
(63)
Maďarské orgány uvádějí, že podle jejich výkladu pravidel státní podpory jsou nebo byla opatření upravující chování a jiná opatření omezující narušení hospodářské soutěže pro FBH závazná tak dlouho, dokud byl stát akcionářem banky.
(64)
Kromě opatření uvedených výše učinila FHB další závazky v bodě 3.8 dohody o rekapitalizaci, která stanoví, že rekapitalizace by měla být využita k dosažení těchto cílů:
-
FHB provede navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank,
-
rekapitalizace přispěje ke stabilizaci maďarských trhů hypotečních cenných papírů a hypotečních úvěrů a financuje rozvoj úvěrů retailovým klientům a malým a středním podnikům,
-
rekapitalizace zlepší stabilitu FHB a posílí její aktivní účast na kapitálovém trhu, a tím přispěje i k obnovení důvěry investorů,
-
FHB se zapojí do konsolidace výše uvedených segmentů trhu,
-
FHB optimalizuje svou strukturu financování (strukturu závazků),
-
FHB rozšíří svůj soubor nástrojů, které jsou potřebné k odvrácení extrémních dopadů makroekonomických (směnný kurz) rizik na straně kapitálu.
(65)
Oproti pochybnostem, které vyjádřila Komise, rekapitalizace FHB neměla narušit hospodářskou soutěž rozšířením činností FHB Commercial Bank. Navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank bylo závazkem přijatým v rámci dohody o rekapitalizaci. Hlavní činnost FHB Commercial Bank, která byla rovněž podpořena navýšením kapitálu ve výši 25 miliard HUF financovaným ze státní rekapitalizace, zůstala zachována. Portfolio podnikových úvěrů se soustavně rozšiřovalo, avšak nepřekročilo svůj dřívější vývoj růstu.
(66)
Podle názoru maďarských orgánů z výše uvedených skutečností vyplývá, že neexistuje žádný základ pro souhrnné posouzení opatření zaměřených na omezení narušení hospodářské soutěže ze strany Komise, ani její tvrzení, že „tato opatření jsou velmi omezená“. Proto maďarské orgány trvají na tom, že dohoda o rekapitalizaci splňovala kritéria stanovená jak v zákonu o stabilizaci, tak v příslušných sděleních Komise.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
8.1. EXISTENCE PODPORY
(67)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 konstatovala, že jak rekapitalizace, tak podpora likvidity ve formě půjčky poskytnuté FHB představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (16). Ani maďarský stát, ani FHB nepředložily žádný argument, který by toto zjištění zpochybnil.
8.2. ZÁKONNOST PODPORY
(68)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 prohlásila, že rekapitalizace ve prospěch FHB nebyla v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému. Zejména nesplňovala požadavky, které se mají uplatnit při navýšení kapitálu, jež přesahuje 2 % rizikově vážených aktiv příjemce. Opatření tak měla být oznámena Komisi samostatně v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému a s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
V důsledku toho Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně poskytlo podporu ve formě rekapitalizace ve prospěch FHB.
8.3. VYČÍSLENÍ PODPORY
(70)
V souvislosti s restrukturalizací FHB je třeba zohlednit všechna opatření, která jí byla poskytnuta. Proto je třeba při posouzení slučitelnosti vzít v úvahu jak rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF, tak půjčku na likviditu ve výši 120 miliard HUF.
8.4. SLUČITELNOST PODPORY
8.4.1. Právní základ
(71)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, vzhledem ke specifické situaci na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření mohou být posouzena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, který stanoví, že „za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: […] podpory, které mají […] napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jelikož má toto rozhodnutí posoudit podporu, kterou FHB obdržela, a její plán restrukturalizace, považuje Komise za vhodné vycházet ve svém posouzení ze sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na finanční sektor během krize (17). Především, pokud jde o plán restrukturalizace banky, bude posouzení založeno na sdělení o restrukturalizaci (18).
8.4.2. Slučitelnost plánu restrukturalizace
8.4.2.1. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti instituce
(72)
V rozhodnutí o zahájení řízení (19) vyjádřila Komise pochybnosti o věrohodnosti předpokladů, z nichž FHB vycházela ve svých finančních výhledech. Komise zaznamenala, že v plánu restrukturalizace předloženém bankou FHB v září 2010 nebylo vysvětleno, proč jsou tyto předpoklady správné. Dále vzhledem k tomu, že finanční výhledy zřejmě nebraly v potaz důsledky koupě Allianz Bank a dohody s Allianz Hungaria Insurance, nemohla se Komise domnívat, že uvedené výhledy zůstanou platné. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o předpokladech banky, jež se opírají o silný růst vkladů.
(73)
Komise dále měla rovněž obavy ohledně dlouhodobé životaschopnosti banky, pokud jde o obchodní model FHB, který byl považován za ohrožený krizí likvidity kvůli své silné závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a malému podílu vkladů. Komise se domnívala, že plán restrukturalizace banky ze září 2010, i když se zaměřoval na kapitálový výhled, neposkytoval dostatečné podrobnosti o dlouhodobě udržitelném financování banky.
(74)
Na základě doplňkových informací o plánu restrukturalizace banky poskytnutých v říjnu 2011 Komise konstatuje, že finanční prognózy v plánu restrukturalizace ze září 2010 jsou založeny na řádných a spolehlivých předpokladech. Aktualizované informace včetně odkoupení Allianz Bank ukazují nárůst v oblasti retailových a podnikových vkladů banky, který vyplývá z účtů získaných od Allianz Bank. Tato akvizice podporuje předpoklady ohledně růstu vkladů.
(75)
Komise také vítá skutečnost, že růst vkladů přispívá k diverzifikaci zdrojů financování banky, ke snížení relativního podílu hypotečních dluhopisů ve skladbě prostředků financování banky a snížení její závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů. Podle poskytnutých informací se podíl financování z jiných zdrojů než klientských vkladů (tj. součet vydaných dluhopisů, vklady od bank a část hypotečních dluhopisů, která není použita na refinancování půjček) vyjádřený v procentech z celkových závazků banky snížil z [35 % až 30 %] ke dni 31. prosince 2009 na [30 % - 25 %] ke dni 31. prosince 2010. V důsledku tohoto vyvážení skladby prostředků financování banky směrem k vkladům se její průměrné náklady financování (vypočtené jako úrokové náklady na celkové závazky) zlepšily z [7-6,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2009 na [6-5,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2010. Rentabilita aktiv se také zlepšila z [0,90 %-1 %] v roce 2009 na [1,05 %-1,10 %] v roce 2010. Tento pozitivní trend je potvrzen v prognóze banky, v níž se předpokládá, že se rentabilita aktiv v roce 2014 podle základního scénáře stabilizuje na [1,05 %-1,2 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje na [0,9 % -1,05 %]. V roce 2014 by rentabilita kapitálu podle základního scénáře činila [11 %-13 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje [10 % - 12 %].
(76)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž vyjádřila své obavy ohledně dostatečnosti opatření, která v té době poskytly maďarské orgány k řešení expozice FHB vůči maďarském trhu s nemovitostmi a nepříznivým pohybům měny. Na základě informací předložených Maďarskem dne 9. prosince 2011 však Komise vítá, že FHB podnikla nezbytné kroky s cílem výrazně snížit svou účast na trhu hypotečních dluhopisů (20). Banka rovněž značně zvýšila svůj podíl úvěrů pro retailové klienty z [3 %-5 %] v roce 2009 na [9 %-11 %] v roce 2011. Komise dále poznamenává, že „transakce Allianz“ (21) významně přispěla k tomuto pozitivnímu trendu. Pokud jde o expozici banky vůči nepříznivým pohybům měny, je závazek FHB rozšířit svůj soubor nástrojů potřebných k odvrácení extrémních dopadů měnových rizik na straně kapitálu možné přijmout jako přiměřený k tomu, aby rozptýlil pochybnosti Komise (22), neboť poskytuje bance možnost, aby odstranila nebo zajistila své měnové riziko vyplývající z transakcí v cizích měnách.
(77)
Komise se proto domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace, který přihlíží k transakci Allianz Bank, odůvodňuje konkrétní cílové hodnoty pro finanční výhledy FHB a přispívá k obnově dlouhodobé životaschopnosti banky.
8.4.2.2. Vlastní příspěvek banky (sdílení nákladů)
(78)
Komise vítá, že částka rekapitalizace byla již plně splacena státu 19. února 2010, tj. v době kratší než jeden rok, a že banka vrátila částku podpory s využitím svých vlastních zdrojů. FHB rovněž použila své vlastní finanční prostředky k zaplacení čtyř splátek střednědobé státní půjčky, které byly splatné dne 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011.
8.4.2.3. Omezení restrukturalizačních nákladů, kompenzace
(79)
Komise příznivě hodnotí včasné splacení částky rekapitalizace státu. Dále akvizice Allianz Bank ze strany FHB zlepšuje profil likvidity banky zvýšením částky retailových a podnikových vkladů. Tato akvizice je tak důležitým aspektem obchodního plánu banky a přispívá k její dlouhodobé ziskovosti. Nelze proto mít za to, že podpora poskytnutá FHB byla použita k rozvoji jejích činností v nových oblastech podnikání, neboť Allianz Bank i FHB působí na stejných trzích retailového a podnikového bankovnictví. V důsledku toho se Komise domnívá, že akvizice Allianz Bank Ltd ze strany FHB představuje vhodné opatření k zachování dlouhodobé životaschopnosti banky.
(80)
Komise dále konstatuje, že informace, které poskytly maďarské orgány, rozptýlily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 o tom, zda akvizice Allianz Bank proběhla do značné míry na náklady státu. Akvizice Allianz Bank byla uzavřena dne 30. září 2010 po vrácení rekapitalizace státu dne 19. února 2010. Pokud jde o nesplacené částky půjčky, Komise příznivě hodnotí, že banka od února 2011 již uhradila čtyři splátky půjčky (23). Komise své hodnocení nezměnila ani při zohlednění „chybějící“ kompenzace za rekapitalizaci, tj. částky, kterou FHB původně nezaplatila, jelikož tato částka činila přibližně 1,6 miliardy HUF (40. bod odůvodnění) a cena za Allianz Bank činila 3,3 miliardy HUF (60. bod odůvodnění).
(81)
Pokud jde o kompenzaci za opatření podpory, Komise příznivě hodnotí, že FHB a maďarská vláda uzavřely dne 15. prosince 2011 dohodu, na základě které FHB souhlasila se zaplacením dodatečné kompenzace státu ve výši 1,6 miliardy HUF. Kromě platby 890 milionů HUF provedené v říjnu 2010 odpovídá celková platba banky FHB za rekapitalizaci ze strany maďarského státu kompenzaci ve výši 10,49 %, což je v souladu s podmínkami uvedenými v záručním a rekapitalizačním systému.
(82)
Komise příznivě hodnotí, že banka splatila rekapitalizaci poskytnutou státem v době kratší než jeden rok (tj. banka byla rekapitalizována dne 23. března 2009 a státu byla částka vrácena dne 19. února 2010).
(83)
Střednědobá půjčka, kterou banka obdržela v rámci režimu podpory likvidity, s sebou nese kompenzaci v podobě i) zvláštního práva čerpání MMF (dále jen „ZPČ“) +345 bazických bodů nebo ii) 12měsíční mezibankovní referenční úrokové sazby (dále jen „IBOR“) +100 bazických bodů +123,5 bazických bodů (což odpovídá měsíčnímu průměru v rozmezí 3,79 % až 4,08 %), podle toho, která hodnota je vyšší, v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity.
(84)
Dohoda o střednědobé státní půjčce zajistí, že bude splácena […] počínaje dnem 11. února 2011. Podle informací předložených maďarskými orgány zaplatila FHB čtyři splátky půjčky, které byly splatné 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky, pokud jde o střednědobou půjčku. Komise nemá důvod pochybovat o tom, že půjčka bude plně a včas splacena ke dni splatnosti.
(85)
Toto posouzení potvrzuje dobrý výkon FHB, a to i přes obtíže v maďarském bankovním sektoru a relativně vysokému poměru kapitálu tier 1 (12 % na konci roku 2008, který se po rekapitalizaci v roce 2009 zvýšil na 16,9 % a udržel si vysokou úroveň 10,5 % po splacení státního kapitálu). Kapitálový požadavek pro maďarské banky činil v této době 8 %. Na rozdíl od podobných institucí byla banka schopna uchovat si svou silnou kapitálovou pozici (ukazatel kapitálové přiměřenosti 10,5 % v březnu 2009 po splacení rekapitalizace státu). Kromě toho si udržela rating agentury Moody's Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně.
(86)
Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že FHB zaznamenala pouze dočasné problémy, které nemají zásadní charakter. Proto se domnívá, že kompenzace, kterou banka zaplatila, je přiměřená, neboť odpovídá kompenzaci požadované od v zásadě zdravé banky.
(87)
Vzhledem k tomu, že životaschopnost banky nebyla ohrožena pokračujícími obtížemi v Maďarsku, Komise nebude požadovat zaplacení další kompenzace státu.
(88)
Kromě toho byla kompenzace poskytnutá státu bankou FHB za střednědobou půjčku (viz 84. bod odůvodnění) v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity. Komise se proto domnívá, že kompenzace za obě opatření podpory je přiměřená.
(89)
Komise rovněž příznivě hodnotí, že banka nevyplatila za roky 2009 a 2010 žádné dividendy ze svých kmenových akcií. FHB rovněž zavedla určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody svých vyšších úředníků do doby skončení účasti maďarského státu.
(90)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zajišťuje přiměřený vlastní příspěvek banky, jejích akcionářů a vedení na náklady restrukturalizace.
8.4.2.4. Opatření určená k nápravě narušení hospodářské soutěže
(91)
Komise konstatuje, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace banky k omezení narušení hospodářské soutěže, jsou omezená. Za prvé nejsou uskutečňována žádná strukturální opatření. Za druhé, opatření upravující v plánu restrukturalizace chování banky se použijí pouze v době, kdy má banka k dispozici kapitál vložený státem. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky vyplývající ze střednědobé půjčky. Komise nemá důvod pochybovat o schopnosti banky plně a včas splatit půjčku ke dni její splatnosti. Za čtvrté, postavení FHB na trhu se od akvizice Allianz Bank (s podílem na trhu ve výši [3 %-3,3 %] před akvizicí a [3,4 %-3,6 %] po akvizici) výrazně nezměnilo, což Komisi znovu ujišťuje, že vliv této akvizice na narušení hospodářské soutěže zůstává omezený.
(92)
Opatření týkající se chování banky se omezují na následující:
-
banka nesleduje žádnou agresivní obchodní strategii,
-
banka by neměla investovat do nových oblastí podnikání, pokud tyto investice nebyly schváleny před podepsáním dohody o rekapitalizaci,
-
banka by se měla vyhnout marketingu existence státní podpory.
(93)
Komise se nedomnívá, že ostatní opatření ohledně chování banky spojená s rekapitalizací, která maďarské orgány uvedly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2011, lze považovat za opatření, jež mají omezovat narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(94)
Avšak vzhledem k omezené velikosti podílu FHB na trhu retailového a podnikového bankovnictví v Maďarsku ([0,9 %-1,08 %] a [0,5 %-0,9 %] případně na trhu retailových a podnikových vkladů) a vzhledem ke skutečnosti, že banka splatila kapitál vložený státem za dobu kratší než jeden rok poté, co byl poskytnut, se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže zůstává omezené. Navíc vzhledem k tomu, že FHB již splatila čtyři splátky střednědobé státní půjčky v rámci režimu podpory likvidity, Komise nemá důvod pochybovat o tom, že banka splatí úvěr v plné výši a včas.
(95)
Dále byla kompenzace vyplacená státu v souladu se záručním a rekapitalizačním systémem, a je proto přiměřená, jak je stanoveno v bodu 34 sdělení o restrukturalizaci.
ZÁVĚR
(96)
Komise se domnívá, že na základě informací poskytnutých maďarskými orgány a aktualizovaného plánu restrukturalizace FHB uvedeného v oddíle IV tohoto rozhodnutí jsou realizovaná podpůrná opatření ve formě půjčky na podporu likvidity a ve formě rekapitalizace slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a splňují požadavky obsažené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(97)
Maďarsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající ve střednědobé státní půjčce ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti dne 11. listopadu 2012 a v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny zvláštní dividendy, plus jedna akcie s hlasovacím právem poskytnuté dne 31. března 2009, která Maďarsko provedlo ve prospěch FHB Jelzálogbank Nyrt, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. února 2012.
DECIZIA COMISIEI
din 22 februarie 2012
privind ajutorul de stat nr. SA.29608 (C37/10) acordat de Ungaria pentru recapitalizarea FHB Jelzálogbank Nyrt
[notificată cu numărul C(2012) 1021]
(Numai textul în limba engleză este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2014/296/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,
întrucât:
I. PROCEDURA
(1)
La 25 martie 2009, Ungaria a acordat băncii FHB Jelzálogbank Nyrt (denumită în continuare „FHB” sau „banca”) un credit de stat pe termen mediu în valoare de 120 de miliarde de forinți (HUF) [aproximativ 410 (2) milioane EUR] în cadrul schemei de consolidare a lichidităților pentru băncile ungare, aprobată de Comisie la 14 ianuarie 2010 (3). La 31 martie 2009, autoritățile ungare au recapitalizat FHB cu suma de 30 de miliarde HUF (aproximativ 100 de milioane EUR) sub formă de acțiuni preferențiale nou-emise cu dividende speciale, plus o acțiune cu drept de vot, acordată la 31 martie 2009 în cadrul schemei de garantare și recapitalizare aprobate de Comisie (4).
(2)
Prin scrisorile din 3 aprilie, 13 mai, 14 iulie și 11 septembrie 2009, Comisia a solicitat informații de la autoritățile ungare cu privire la condițiile recapitalizării. Autoritățile ungare au răspuns prin scrisorile din 24 aprilie, 2 iunie, 12 august și 9 octombrie 2009.
(3)
Din cauza unor îndoieli cu privire la viabilitatea băncii la momentul recapitalizării, Comisia a solicitat Ungariei, la 19 octombrie 2009, să prezinte un plan de restructurare a FHB în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare luate în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (5) (denumită în continuare „Comunicarea privind restructurarea”). Ungaria a furnizat informații suplimentare la 12 și 19 noiembrie 2009, precum și un proiect de plan de restructurare, la 26 ianuarie 2010.
(4)
La 19 februarie 2010, FHB a rambursat statului valoarea totală a recapitalizării.
(5)
Prin scrisorile din 24 și 25 martie 2010, Ungaria a prezentat Comisiei informații suplimentare. FHB a organizat o adunare generală a acționarilor la 21 aprilie 2010, în care a decis cu privire la plata către stat a remunerației pentru recapitalizare, după care Comisia a solicitat informații, prin scrisoarea din data de 22 aprilie 2010.
(6)
Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisorile din 2 iunie și, respectiv, 1 octombrie 2010. Autoritățile ungare au furnizat informații suplimentare prin scrisoarea din 11 iunie 2010.
(7)
La 15 iunie 2010, Ungaria a prezentat un plan actualizat de restructurare, care a fost completat cu date esențiale suplimentare, prezentate la 30 septembrie 2010.
(8)
Autoritățile ungare au transmis informații suplimentare prin scrisorile din 18 iunie, 28 iulie și 5 octombrie 2010 și au informat Comisia, prin scrisoarea din data de 29 octombrie 2010, cu privire la faptul că FHB plătise o remunerație pentru recapitalizare.
(9)
La 16 decembrie 2010, Comisia a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”) cu privire la măsurile de ajutor în favoarea FHB. Ulterior, autoritățile ungare au solicitat Comisiei să modifice decizia respectivă, întrucât unele părți din aceasta s-au dovedit a fi incorecte și neactualizate. Prin urmare, decizia a fost înlocuită cu o nouă decizie din 24 ianuarie 2011 (6) (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). Prin scrisoarea din data de 24 ianuarie 2011, Comisia a informat autoritățile ungare că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la măsura de ajutor în cauză. Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 18 iunie 2011. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsura în cauză.
(10)
Prin scrisoarea din data de 2 martie 2011, autoritățile ungare și-au trimis observațiile cu privire la decizia Comisiei din 24 ianuarie 2011 de inițiere a procedurii, demarând o procedură oficială de investigare cu privire la măsura acordată FHB. Observațiile respective au fost completate cu observațiile primite de la FHB prin scrisoarea din data de 11 iulie 2011.
(11)
Prin scrisoarea din data de 18 iulie 2011, o parte terță (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Asociația Ungară a Băncilor Ipotecare) a prezentat Comisiei observațiile sale cu privire la decizia acesteia de a iniția procedura.
(12)
Prin scrisoarea din data de 3 octombrie 2011, autoritățile ungare au prezentat o nouă actualizare a planului de restructurare, precum și informații suplimentare privind rambursarea recapitalizării către statul ungar.
(13)
La 15 decembrie 2011, FHB și statul ungar au semnat un nou acord, prin care banca s-a angajat să plătească statului remunerația convenită inițial în acordul de recapitalizare.
II. DESCRIEREA BENEFICIARULUI
1.1. BENEFICIARUL
(14)
FHB a fost înființată de către stat în 1997. Treptat, statul și-a vândut participația la FHB. În 2003, FHB a fost cotată la Bursa de Valori din Budapesta și, în august 2007, statul și-a redus participația majoritară în bancă la puțin peste 4 %.
(15)
FHB a fost creată inițial ca bancă de credit ipotecar, obiectivul fiind promovarea utilizării de obligațiuni ipotecare. Aceasta a fost supusă unor reguli stricte cu privire la o activitate restrânsă, la garanții și la supravegherea specifică, astfel încât să garanteze o maximă siguranță a obligațiunilor ipotecare. Inițial, FHB a avut exclusiv dreptul de a acorda credite ipotecare pe termen lung și garanțiile aferente, precum și de a efectua unele tipuri de tranzacții cu derivate pentru a se asigura împotriva riscurilor legate de activitatea de acordare de credite ipotecare. Obligațiunile ipotecare au constituit sursa principală utilizată de bancă pentru a-și finanța activitatea de creditare. De asemenea, banca a refinanțat împrumuturi ipotecare prelungite de alte bănci.
(16)
În 2006, FHB a introdus un nou plan strategic pentru a-și extinde activitatea bancară și rețeaua de sucursale, cu scopul de a-și lărgi baza de finanțare și operațională prin pătrunderea pe piața vânzărilor cu amănuntul prin intermediul Băncii Comerciale FHB. De-a lungul timpului, FHB a început să vândă diferite produse de creditare pentru persoane fizice și întreprinderi și, de asemenea, a oferit servicii în domeniul administrării de conturi, al acceptării de depozite și al cardurilor, extinzând astfel gama de produse către sfera pasivelor.
(17)
FHB este un grup alcătuit dintr-o societate-mamă, FHB Mortgage Bank Co. Plc., și din filialele pe care le deține integral: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd și FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. FHB este activă, în principal, pe piața obligațiunilor ipotecare. Pe această piață, FHB deține o cotă de piață de 23 % (2009) și ocupă locul doi printre cei mai mari actori de pe piața ungară (după OTP Bank cu o cotă de piață de 74 %). FHB deține o cotă de piață de 4,6 % pe piața creditelor ipotecare pentru persoane fizice și 0,6 % pe piața depozitelor pentru persoane fizice.
(18)
Atunci când banca a fost recapitalizată, în martie 2009, bilanțul său total s-a ridicat la 746,2 miliarde HUF. La aceeași dată, rata de adecvare a capitalului băncii (denumită în continuare „RACB”) s-a ridicat la 10,5 %. Injecția de capital de la stat a crescut rata de adecvare a capitalului băncii FHB la 16,1 % la sfârșitul anului 2009 (calculată conform normelor contabile ungare).
1.2. CONTEXT
(19)
Ungaria este unul dintre statele membre cel mai grav afectate de criza financiară. Anii în care s-au efectuat în exces cheltuieli din bugetul de stat și explozia creditelor pentru construcții și pentru consum au dat naștere la dezechilibre grave în economie, chiar înainte de criză. Prevalența creditelor pentru locuințe exprimate în euro și în franci elvețieni, precum și menținerea dependenței de finanțarea externă, au vulnerabilizat puternic țara și sectorul bancar al acesteia față de fluctuațiile valorii forintului ungar, care s-a fragilizat semnificativ în timpul crizei.
(20)
Criza financiară a afectat în așa măsură Ungaria încât, în noiembrie 2008, Fondul Monetar Internațional (denumit în continuare „FMI”), Uniunea Europeană (denumită în continuare „UE”) și Banca Mondială au trebuit să acorde Ungariei împrumuturi de urgență pentru calmarea tensiunilor pe piețele financiare ale țării.
(21)
Ca răspuns la perturbările grave survenite în economia ungară cauzate de criză, guvernul ungar a introdus o serie de măsuri care vizează sprijinirea sectorului financiar, finanțate printr-un pachet comun acordat de UE/FMI/Banca Mondială. Măsurile au inclus o schemă de sprijin pentru consolidarea lichidității și o schemă de garantare și de recapitalizare.
(22)
Schema de sprijin pentru consolidarea lichidității (denumită în continuare „schema pentru lichidități”), prevăzută în Legea privind finanțele publice din Ungaria prevede lichidități sub formă de împrumuturi pentru instituțiile financiare. Aceasta a fost aprobată de Comisie la 14 ianuarie 2009 (7) și ulterior a fost prelungită de mai multe ori, cel mai recent până la 31 decembrie 2011 (8).
(23)
Prin decizia din 12 februarie 2009 (9), Comisia a aprobat schema de garantare și de recapitalizare prezentată de Ungaria. În conformitate cu schema, statul ungar putea subscrie acțiuni preferențiale, care sunt considerate capital de rangul 1 în bănci. Recapitalizarea, ca parte a schemei, a fost prelungită de mai multe ori, cel mai recent până la 31 decembrie 2011.
(24)
În conformitate cu schema de garantare și de recapitalizare, în cazul în care recapitalizarea depășește 2 % din activele ponderate în funcție de risc ale unei bănci (denumite în continuare „APR”), autoritățile ungare trebuie, în primul rând, să informeze Comisia și să prezinte o evaluare detaliată privind motivele pentru care consideră că o astfel de bancă ar trebui considerată în continuare drept o instituție fundamental solidă. În cazul în care Comisia nu acceptă evaluarea băncii, conform căreia aceasta este fundamental solidă, recapitalizarea mai poate avea loc, dar remunerarea trebuie să fie majorată, astfel încât să reflecte riscul mai ridicat, iar Comisiei trebuie să i se prezinte un plan de restructurare, în termen de șase luni de la recapitalizare.
Cauzele dificultăților FHB
(25)
Ungaria a fost grav afectată de criza financiară care, împreună cu alte probleme interne în sectorul bancar, a agravat situația băncilor ungare.
(26)
FHB a solicitat sprijin din partea statului, întrucât, spre deosebire de multe alte bănci ungare, nu avea o societate-mamă în zona euro și, prin urmare, nu a putut obține o finanțare ieftină de la Banca Centrală Europeană (denumită în continuare „BCE”). Facilitățile BCE, inclusiv diverse facilități de răscumpărare (repo), au fost disponibile în zona euro începând din toamna anului 2008. Banca Națională a Ungariei a creat o facilitate la începutul anului 2010, dar aceasta nu a făcut decât să crească accesul la finanțare în HUF și nu la finanțare în EUR care, în conformitate cu FHB, a fost esențială în perioada cea mai grea a crizei (10).
(27)
Potrivit autorităților ungare, recapitalizarea FHB a fost necesară pentru a se asigura solvabilitatea băncii și a se contracara dificultățile în materie de lichiditate cu care s-a confruntat întregul sector bancar din Ungaria.
III. DESCRIEREA MĂSURILOR DE AJUTOR
(28)
Măsurile de ajutor acordate de Ungaria băncii FHB, descrise în decizia Comisiei din 24 ianuarie 2011 de inițiere a procedurii, constau:
-
într-un împrumut de la stat pe termen mediu în cadrul unei scheme pentru lichidități de 120 de miliarde HUF (aproximativ 410 milioane EUR) acordat la 25 martie 2009, cu scadența la 11 noiembrie 2012;
-
într-o recapitalizare de 30 de miliarde HUF (aproximativ 100 de milioane EUR) sub formă de acțiuni preferențiale nou-emise cu dividende speciale, plus o acțiune cu drept de vot, acordată la 31 martie 2009 în cadrul schemei de garantare și de recapitalizare.
(29)
Un acord de recapitalizare între Ungaria și FHB a stabilit formula pentru calcularea ratei de remunerare a statului pentru acțiuni la 10,49 %, care este conformă cu rata de remunerare pentru băncile fundamental solide stabilită în schema de garantare și de recapitalizare, care se va plăti sub formă de dividende. Recapitalizarea s-a ridicat la 9 % din activele ponderate în funcție de risc ale FHB, depășind pragul de 2 % stabilit în schema de garantare și de recapitalizare, conform căreia instituțiile beneficiare pot fi considerate fundamental solide. Dat fiind că măsura nu a fost notificată Comisiei înainte de punerea în aplicare, Comisia nu a avut posibilitatea să verifice dacă banca ar fi trebuit să fie considerată fundamental solidă, în baza schemei de garantare și de recapitalizare. În cazul în care beneficiarul nu este considerat viabil în baza schemei de garantare și de recapitalizare, este necesar un plan de restructurare, iar rata de remunerare trebuie să reflecte un nivel de risc mai ridicat al băncii și să fie mai mare decât rata de remunerare a unei bănci fundamental solide.
(30)
În ciuda dificultăților întâmpinate, banca a reușit să reziste în perioada analizată: aceasta a deținut o poziție puternică a capitalului (RACB de 10,5 % în martie 2009) și ratingul Baa3 acordat de Moody's Investors Service (denumită în continuare „Moody's”) a plasat-o în continuare în categoria băncilor de investiții. În februarie 2010, la mai puțin de nouă luni de la recapitalizare, banca a răscumpărat acțiunile preferențiale cu dividende speciale deținute de stat.
(31)
Banca a decis să ramburseze recapitalizarea pe baza unei RACB revizuite, consolidate, actuale și estimate, ținând seama de previziunile macroeconomice utilizate în planificarea din 2010, precum și de informațiile privind volumele, soldurile și riscurile preconizate, astfel cum rezultă din planul financiar din 2010 al băncii. Reexaminarea acestor elemente a dus la concluzia că, în pofida crizei financiare globale, situația băncii până la sfârșitul anului a fost în mod considerabil mai bună decât se aștepta la momentul acordului cu statul ungar privind recapitalizarea băncii la începutul anului 2009.
(32)
FHB a rambursat statului recapitalizarea promită de la stat și nu a plătit acestuia nicio remunerație, ceea ce a fost o încălcare a acordului de recapitalizare (11). Cu toate acestea, banca a considerat că acțiunile preferențiale cu dividende speciale deținute de stat nu se calificau în mod automat pentru plata dividendelor, iar caracterul lor preferențial însemna doar că banca trebuia să plătească statului dividendele declarate, înainte de a plăti dividende la acțiunile obișnuite. Dat fiind că acționarii, în ansamblu, nu au primit niciun fel de dividende pentru perioada în care statul a deținut acțiunile preferențiale cu dividende speciale, banca a considerat că nu avea nicio obligație de a plăti dividende preferențiale. În plus, FHB a susținut că, în orice caz, statul nu mai deținea acțiuni preferențiale cu dividende speciale atunci când dividendele au fost stabilite pentru exercițiul 2009, având în vedere faptul că banca răscumpărase deja acțiunile.
(33)
FHB a informat Comisia că participase la testul de rezistență organizat la nivelul UE în 2010, coordonat de Comitetul supraveghetorilor băncilor europene, în cooperare cu BCE și cu Autoritatea de supraveghere financiară a Ungariei. Testul de rezistență s-a axat pe rata de adecvare a capitalului, și mai puțin pe riscurile de lichiditate. Rezultatele testului, efectuat pe baza cifrelor consolidate la sfârșitul exercițiului 2009, au evidențiat o zonă tampon de [peste 50] (12) de milioane EUR de capital de rangul 1 comparativ cu pragul de 6 % al ratei de adecvare a capitalului de rangul 1 pentru FHB.
(34)
Prin Legea CX din anul 2010 privind modificarea anumitor legi privind economia și finanțele (denumită în continuare „Legea CX din 2010”), care a intrat în vigoare la data de 21 august 2010, Ungaria a modificat legea CIV din 2008 privind stabilitatea sistemului financiar intermediar (denumită în continuare „Legea privind stabilizarea”). Legea CX din 2010 a instituit retroactiv un drept juridic pentru statul ungar de a solicita de la FHB remunerația legată de recapitalizare, chiar dacă statul ungar nu mai era acționar la momentul în care a avut loc adunarea acționarilor FHB în care s-a decis plata dividendelor.
(35)
La 28 octombrie 2010, statul ungar și FHB au semnat un acord, conform căruia FHB trebuia să plătească statului ungar o remunerație de 890 de milioane HUF aferentă recapitalizării, majorată cu dobânda de penalizare de 11 726 786 HUF.
(36)
Conform autorităților ungare, nivelul remunerației ar fi fost determinat pe baza condițiilor prevăzute în schema privind lichiditățile. Autoritățile ungare au susținut că recapitalizarea a fost acordată din aceeași sursă de finanțare ca și sprijinul de consolidare a lichidităților, acordat sub forma unui credit și, din aceste motive, remunerația datorată în legătură cu recapitalizarea și cu sprijinul pentru consolidarea lichidității ar fi trebuit să fie aceeași. Capitalul a fost pus la dispoziția FHB la 6 mai 2009, fiind rambursat la 19 februarie 2010. Rata dobânzii aplicate în cele din urmă a fost aceeași cu rata dobânzii plătite pentru împrumutul de aproximativ 400 de milioane EUR. Conform informațiilor furnizate de Ungaria, media lunară a ratei dobânzii rezultate se ridica la 3,79 %-4,08 %; valoarea reală a fost calculată pe o bază săptămânală. Conform informațiilor furnizate de autoritățile ungare, suma totală a remunerației, 890 de milioane HUF, a fost plătită la sfârșitul anului 2010.
(37)
Dobânzile de penalizare au fost percepute în conformitate cu rata de referință din Ungaria, de 5,97 %, astfel cum a fost publicată de Comisie (13), majorată cu 100 de puncte de bază. Dobânda de penalizare a fost calculată pentru perioada cuprinsă între 21 august 2010 atunci când a intrat în vigoare Legea privind stabilizarea modificată, până la 28 octombrie 2010, când a fost semnat acordul.
(38)
La 15 decembrie 2011, statul ungar și FHB au încheiat un nou acord prin care banca a acceptat să plătească statului o sumă totală de 10,49 % din totalul recapitalizării (și anume, suma totală de plată de 2 491 742 552 HUF). În temeiul acestui nou acord, FHB s-a angajat să plătească statului, până la 31 decembrie 2011, o sumă suplimentară în valoare de 1 601 742 552 HUF, calculată ca diferența dintre remunerația totală în valoare de 890 de milioane HUF, menționată la considerentul 36, și suma plătită la 28 octombrie 2010.
IV. PLANUL DE RESTRUCTURARE
(39)
La 30 septembrie 2010, Ungaria a prezentat Comisiei un plan de restructurare actualizat pentru FHB. Prin scrisoarea din data de 3 octombrie 2011 au fost transmise Comisiei informații suplimentare cu privire la planul de restructurare. Aspectele principale ale planului de restructurare au fost descrise deja în decizia Comisiei de inițiere a procedurii. La 3 octombrie 2011 au fost prezentate elemente suplimentare, descrise în secțiunile 4.1-4.3.
4.1. VIABILITATE
(40)
În 2010, mediul economic internațional și național era foarte dificil, deși au existat semne de ameliorare. În 2010, rentabilitatea sectorului bancar din Ungaria a fost cu mult inferioară celei din anul precedent. În temeiul Legii XC din 2010, care a intrat în vigoare la 13 august 2010, guvernul ungar a introdus un impozit special, pe care trebuiau să îl plătească organizațiile financiare, în valoare totală de 187 miliarde HUF, suportat, în principal, de către instituțiile de credit.
(41)
Cererea de credite a clienților persoane fizice a scăzut drastic în 2010; în același timp, oferta a fost diminuată din cauza evoluției nefavorabile a mediului de reglementare și a condițiilor pieței. De asemenea, a avut de suferit creditarea pentru mediul de afaceri, în general, deși unele bănci - inclusiv FHB - și-au extins activitățile legate de întreprinderi.
(42)
Evenimentul cel mai important privind atât operațiunile, cât și rezultatele financiare ale FHB, a fost achiziționarea Allianz Commercial Bank Ltd (denumită în continuare „Allianz Bank”), precum și Acordul de cooperare strategică pe termen lung dintre Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (denumită în continuare „Allianz Hungaria Insurance”) și FHB. Achiziția a fost încheiată la 30 septembrie 2010. În același timp, FHB a lansat un proiect de integrare care viza fuziunea Allianz Bank cu Banca Comercială FHB, raționalizarea și optimizarea operațiunilor întregului grup (rețeaua de sucursale, canalele de distribuție, gama de produse, operațiunile IT, structura de organizare și resursele umane etc.).
(43)
Achiziția a avut efecte pozitive asupra profitului net al grupului FHB în 2010. Veniturile excepționale legate de achiziție au compensat impactul negativ al impozitului bancar special, diminuarea portofoliului de credite și creșterea costului de finanțare. Profitul total obținut de FHB în anul 2010 s-a ridicat la 11,2 miliarde HUF, reprezentând o creștere de 58,9 % comparativ cu anul 2009.
(44)
Ca urmare a achiziționării Allianz Bank, numărul de conturi bancare pentru persoane fizice și juridice deschise la FHB a crescut în mod semnificativ, de la […] în decembrie 2009, la […] în decembrie 2010 (+ […] %). Cu toate acestea, din cauza numărului mare de conturi latente, valoarea depozitelor nu a crescut proporțional, dar a crescut de la […] miliarde HUF în decembrie 2009 la […] miliarde HUF în decembrie 2010 (+ […] %). Cota de piață a FHB pe piețele depozitelor pentru persoane fizice și pentru întreprinderi a crescut de la […] %, la […] % și de la […] % la […] %. Astfel, achiziționarea Allianz Bank a crescut ponderea depozitelor în diferitele surse de finanțare a FHB și a redus totalul obligațiunilor ipotecare de la […] miliarde HUF în 2010 la […] miliarde HUF în 2011.
(45)
Conform previziunilor FHB, întemeiate pe bilanțul consolidat estimat și pe contul de profit și pierdere din 2011, rata de adecvare a capitalului băncii trebuia să fie de aproximativ […] % în decembrie 2011. Această previziune ține seama de plata suplimentară care trebuia virată statului ungar în legătură cu recapitalizarea din martie 2009, efectuată la 15 decembrie 2011, de comun acord cu statul ungar.
4.2. PARTAJAREA SARCINII
(46)
În octombrie 2010, FHB a plătit, în schimbul recapitalizării de 30 de miliarde HUF, o remunerație în valoare de 890 de milioane HUF. Rata dobânzii aplicate inițial era aceeași cu cea aplicată împrumutului de 120 de miliarde HUF, adică o medie lunară situată între 3,79 % și 4,08 %.
(47)
În conformitate cu noul acord semnat la 15 decembrie 2011 între FHB și statul ungar, banca s-a angajat să plătească statului o remunerație totală de 2 491 742 552 HUF reprezentând 10,49 % din suma totală a recapitalizării, astfel cum se convenise inițial între bancă și stat în acordul de recapitalizare.
4.3. MĂSURI DE LIMITARE A DENATURĂRII CONCURENȚEI
(48)
Informațiile suplimentare transmise în octombrie 2011 nu au abordat în mod expres denaturările concurenței. Cu toate acestea, ele subliniau faptul că, în pofida achiziționării Allianz Bank, cota de piață a FHB în ceea ce privește depozitele persoanelor fizice și depozitele persoanelor juridice rămânea la un nivel scăzut (la [0,7 %-1,3 %] și, respectiv, la [0,4 %-0,95 %] la 31 decembrie 2010 și [0,65 %-1,3 %] și, respectiv, la [1 %-1,35 %] la 30 iunie 2011).
V. MOTIVELE PE CARE SE ÎNTEMEIAZĂ INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE
(49)
Comisia a inițiat procedura oficială de investigare, întrucât a considerat că principalele ipoteze pe care se baza planul de restructurare și previziunile de afaceri ale FHB nu erau justificate suficient și nu țineau seama de achiziționarea recentă de către FHB a companiei Allianz Bank. În plus, Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoielile cu privire la viabilitatea pe termen lung a FHB, având în vedere expunerea puternică a acesteia la finanțarea interbancară și la piața imobiliară din Ungaria.
(50)
În plus, având în vedere nivelul scăzut al remunerației plătite statului în octombrie 2010 în legătură cu suma reprezentând recapitalizarea (corespunzătoare unei rate medii a dobânzii de 3,79 %-4,08 %, astfel cum se prevede în schema privind lichiditățile), Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoielile cu privire la faptul că era suficientă contribuția proprie a băncii la efortul său de restructurare. Achiziționarea de către FHB a companiei Allianz Bank și acordul cu Allianz Hungaria Insurance a dat naștere, de asemenea, la îndoieli cu privire la măsura în care ajutorul a fost limitat la suma minimă necesară.
(51)
În fine, Comisia a considerat, de asemenea, că autoritățile ungare nu au demonstrat că au fost luate măsuri suficiente pentru limitarea denaturării concurenței cauzate pieței de ajutorul de care a beneficiat FHB, în special din perspectiva strategiei sale de extindere, a achiziționării recente a Allianz Bank, precum și a nivelului scăzut al remunerației plătite statului în legătură cu recapitalizarea.
VI. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(52)
La 18 iulie 2011, Comisia a primit observații din partea Asociației Ungară a Băncilor Ipotecare (denumită în continuare „Asociația”). În observațiile sale, Asociația a reamintit amploarea crizei care a lovit economia și sectorul bancar din Ungaria în 20082009 și a subliniat faptul că recapitalizarea FHB a avut loc ca urmare a contextului macroeconomic, grav afectat de criză. Intervenția statului în favoarea FHB a avut rolul de a atenua unele riscuri grave care amenințau sectorul creditului ipotecar din Ungaria și piața obligațiunilor ipotecare. Într-adevăr, ca urmare a vulnerabilității la fluctuația cursului valutar, consolidarea francului elvețian față de forintul ungar, scăderea veniturilor consumatorilor și creșterea șomajului, s-a produs o degradare rapidă și severă a calității portofoliului de credite ipotecare, precum și o creștere a numărului de „credite neperformante” și, la nivelul băncilor, diminuarea posibilităților de finanțare. Acest lucru a fost valabil, în special, în cazul FHB, care se finanțează de pe piața de capital.
VII. OBSERVAȚII DIN PARTEA STATULUI MEMBRU
(53)
Comisia a primit observații din partea autorităților ungare la 2 martie 2011, la care s-au adăugat observațiile primite de la FHB prin scrisoarea din data de 11 iulie 2011.
7.1. VIABILITATEA
(54)
Ca răspuns la îndoielile Comisiei cu privire la pertinența ipotezelor care stau la baza planului de restructurare a băncii, autoritățile ungare au precizat că previziunile financiare se bazau pe ipotezele experților independenți și erau conforme cu informațiile disponibile în acel moment. În ceea ce privește viabilitatea planului de restructurare, acesta nu se deosebea de orice alte planuri sau prognoze financiare realizate de FHB.
(55)
Conform autorităților ungare, viabilitatea FHB pe termen lung este asigurată, astfel cum rezultă din faptul că FHB a reușit să obțină fonduri atât de pe piețele monetare, cât și de pe piețele de capital: în 2009, FHB a emis titluri și obligațiuni ipotecare de peste 60 de miliarde HUF și, de asemenea, a obținut împrumuturi de la investitori privați, în valoare totală de […].
(56)
În plus, autoritățile ungare precizează că, în ceea ce privește conturile de depozit ale persoanelor fizice, datele arată că poziția FHB pe acest segment a crescut de la […] % la […] % în 2009; previziunea pentru sfârșitul anului 2010 este de […] %. În plus, numărul de conturi pentru persoane fizice, precum și dimensiunea portofoliului acestor conturi a crescut în mod constant și dinamic, în pofida previziunii de piață conform căreia se va înregistra o diminuare a portofoliului. Prin urmare, banca și autoritățile ungare nu consideră drept excesiv de optimiste proiecțiile privind depozitele și conturile persoanelor fizice.
(57)
În ceea ce privește poziția FHB la nivelul lichidităților, aceasta poate fi considerată stabilă în mod constant, datorită, printre altele, faptului că banca trebuie să se conformeze cerințelor de lichiditate impuse de către agențiile de rating. Situația lichidităților băncii a rămas stabilă, chiar și în cele mai dificile perioade de criză, fapt confirmat prin scrisoarea din 19 martie 2009 a guvernatorului Băncii Centrale a Ungariei trimisă Ministerului de Finanțe.
(58)
În fine, diminuarea calității activelor băncii în timpul crizei a fost cauzată, în principal, de situația macroeconomică a Ungariei, diminuarea veniturilor gospodăriilor, scăderea ratelor de ocupare a forței de muncă și creșterea ratei șomajului, mai degrabă decât de tendința ascendentă a francului elvețian față de forintul ungar. Cu toate că FHB a lansat mai multe programe care vizau abordarea problemelor privind debitorii aflați în dificultate, calitatea portofoliului de credite nu se va îmbunătăți în mod permanent, decât printr-o creștere economică și o îmbunătățire a indicatorilor economici. Proiecțiile economice ale Băncii Centrale a Ungariei și ale guvernului ungar pentru 2011 vizează o creștere a produsului intern brut (denumit în continuare "PIB"), o îmbunătățire treptată a ocupării forței de muncă și o rată a șomajului mai scăzută, ceea ar putea avea, de asemenea, un impact semnificativ asupra portofoliului de credite al FHB.
7.2. PARTAJAREA SARCINII
(59)
Autoritățile ungare observă că acordurile FHB cu Allianz Bank și Allianz Hungaria Insurance au fost încheiate după ce FHB s-a achitat în totalitate de datoria față de stat, la 19 februarie 2010, pentru întreaga valoare a acțiunilor emise și a răscumpărat acțiunile emise în timpul recapitalizării. Acordurile FHB cu Allianz au fost încheiate în iunie și în iulie 2010, iar achiziția a avut loc în septembrie 2010. La acea dată, FHB nu deținea niciun fond de la stat. Prin urmare, FHB nu era în măsură să finanțeze achiziționarea din recapitalizarea rambursată în februarie 2010. Analizele preliminare și discuțiile dintre FHB și Allianz au început abia după ce s-a efectuat rambursarea creditului de la stat. Mai mult, prețul de achiziție plătit de FHB pentru Allianz Bank (ținând seama de valoarea acțiunilor de trezorerie) s-a ridicat la aproximativ 3,3 miliarde HUF, în timp ce capitalul propriu al Allianz Bank era de aproape 14 miliarde HUF la 30 septembrie 2010. Astfel, pentru a putea achiziționa Allianz Bank, FHB nu avea nevoie de capital, iar tranzacția nu a redus capitalul propriu al FHB.
(60)
În plus, faptul că ajutorul a fost limitat la un minim necesar se reflectă în faptul că rata de adecvare a capitalului băncii FHB, care se ridica la 11,3 % în 2008, a atins ținta RACB de 12 %, aprobată de Comisie în cadrul schemei de garantare și de capital, numai după recapitalizare.
(61)
Autoritățile ungare constată, de asemenea, că FHB nu a plătit dividende timp de mai mulți ani la rând și a răscumpărat numai o mică parte din acțiunile sale în raport cu valoarea totală a capitalului acționarului. În consecință, având în vedere că suma reprezentând fondurile restituite proprietarilor și acționarilor a fost redusă în ultimii ani, a fost asigurată o partajare adecvată a sarcinii.
7.3. MĂSURI DE LIMITARE A DENATURĂRII CONCURENȚEI
(62)
În plus față de măsurile de limitare a denaturării concurenței menționate de Comisie în decizia sa, autoritățile ungare precizează măsurile suplimentare legate de schema de garantare și de recapitalizare, precum și de acordul de recapitalizare între FHB și statul ungar, astfel:
-
statul are drept special de veto cu privire la plățile de dividende și la achiziții (14); și
-
banca trebuie să introducă unele restricții cu privire la salarizarea, la remunerația și la beneficiile funcționarilor superiori ai băncii până la încetarea interesului statului ungar (15).
(63)
Autoritățile ungare constată că, în conformitate cu interpretarea pe care o dau normelor privind ajutoarele de stat, aceste măsuri de natură comportamentală și alte măsuri de limitare a denaturării concurenței sunt ori au fost obligatorii pentru FHB atât timp cât statul era acționar al băncii.
(64)
În plus față de măsurile menționate anterior, FHB și-a asumat angajamente noi la punctul 3.8 din acordul de recapitalizare, care stabilește că prin recapitalizare se urmărește atingerea următoarelor obiective:
-
FHB să efectueze o majorare a capitalului Băncii Comerciale FHB;
-
recapitalizarea să contribuie la stabilizarea pieței ungare a titlurilor și creditelor ipotecare și să finanțeze dezvoltarea activității din sfera împrumuturilor pentru persoane fizice și pentru IMM-uri;
-
recapitalizarea să aibă rolul de a îmbunătăți stabilitatea FHB și de a consolida prezența activă a băncii pe piața de capital, contribuind astfel la restabilirea încrederii investitorilor;
-
FHB să participe la consolidarea segmentelor de piață menționate anterior;
-
FHB să își optimizeze propria structură de finanțare (structura pasivelor);
-
FHB să își extindă instrumentele necesare pentru a-și proteja capitalul de efectele extreme ale riscurilor la nivel macroeconomic (cursul de schimb).
(65)
Contrar îndoielilor exprimate de Comisie, recapitalizarea FHB nu viza denaturarea concurenței prin extinderea activităților Băncii Comerciale FHB. Majorarea capitalului FHB a fost un angajament asumat în cadrul acordului de recapitalizare. Banca FHB și-a păstrat activitatea principală, fiind sprijinită, de asemenea, printr-o majorare de capital de 25 de miliarde HUF, finanțată prin recapitalizare din fonduri de stat. Portofoliul de credite corporative a crescut în mod sistematic, dar a rămas în tendința de creștere pe care o înregistrase anterior.
(66)
În opinia autorităților ungare, din cele arătate mai sus rezultă ca nefondată constatarea sumară a Comisiei și afirmația acesteia cu privire la măsurile care vizau limitarea denaturării concurenței ca fiind „foarte limitate”. Prin urmare, autoritățile ungare susțin cu insistență că acordul de recapitalizare respectă criteriile prevăzute în Legea privind stabilizarea, precum și în comunicările în domeniu ale Comisiei.
VIII. EVALUAREA AJUTORULUI
8.1. EXISTENȚA AJUTORULUI
(67)
Comisia a concluzionat deja, în decizia sa din 24 ianuarie 2011 de inițiere a procedurii, că atât recapitalizarea, cât și sprijinul prin aportul de lichidități sub forma unui credit acordat FHB constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (16). Nici statul ungar, nici FHB nu au prezentat argumente care să infirme această concluzie.
8.2. LEGALITATEA AJUTORULUI
(68)
Comisia a stabilit deja în decizia sa de inițiere a procedurii din 24 ianuarie 2011 că recapitalizarea în favoarea FHB nu a respectat condițiile prevăzute de schema de garantare și de recapitalizare. În special, FHB nu a respectat condițiile care trebuie respectate atunci când majorarea de capital depășește 2 % din activele ponderate în funcție de risc ale beneficiarului. Prin urmare, măsura ar fi trebuit să fie notificată separat Comisiei, în conformitate cu condițiile din schema de garantare și de recapitalizare și cu articolul 108 alineatul (3) din tratat.
(69)
În consecință, Ungaria a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul sub formă de recapitalizare în favoarea FHB, încălcând astfel dispozițiile articolului 108 alineatul (3) din tratat.
8.3. CUANTIFICAREA AJUTORULUI
(70)
În contextul restructurării FHB, trebuie luate în considerare toate măsurile de ajutor acordate acesteia. Prin urmare, în evaluarea compatibilității trebuie să se ia în considerare atât recapitalizarea printr-o injecție de capital de 30 de miliarde HUF, cât și contribuția la consolidarea lichidităților, sub forma unui împrumut de 120 de miliarde HUF.
8.4. COMPATIBILITATEA AJUTORULUI
8.4.1. Temeiul juridic
(71)
După cum s-a menționat deja în decizia Comisiei din 24 ianuarie 2011, având în vedere circumstanțele specifice de pe piețele financiare, Comisia consideră că măsurile pot fi examinate în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, care prevede că „pot fi considerate compatibile cu piața internă: […] ajutoarele destinate […] să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru”. Întrucât prezenta decizie are ca scop evaluarea ajutorului de care a beneficiat FHB și a planului său de restructurare, Comisia consideră că este necesar să își bazeze evaluarea pe comunicările referitoare la aplicarea normelor privind ajutorul de stat în favoarea sectorului financiar în timp de criză (17). În special, evaluarea planului de restructurare a băncii se va baza pe Comunicarea privind restructurarea (18).
8.4.2. Compatibilitatea planului de restructurare
8.4.2.1. Restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii
(72)
În decizia de inițiere a procedurii (19), Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la fiabilitatea ipotezelor adoptate de FHB în proiecțiile sale financiare. Comisia a observat că planul de restructurare transmis de FHB în septembrie 2010 nu aducea niciun element care să demonstreze viabilitatea ipotezelor. În plus, având în vedere că proiecțiile financiare nu păreau să țină seama de consecințele achiziționării companiei Allianz Bank și de acordul cu Allianz Hungaria Insurance, Comisia nu putea considera că proiecțiile prezentate erau valabile. De asemenea, Comisia a pus sub semnul întrebării afirmația băncii, conform căreia aceasta se baza pe o creștere considerabilă a depozitelor.
(73)
În plus, Comisia și-a exprimat preocuparea și cu privire la viabilitatea pe termen lung a băncii, considerând că modelul de afaceri al FHB era vulnerabil la crizele de lichidități din cauza dependenței semnificative a băncii de finanțarea interbancară, precum și din cauza nivelului scăzut al depozitelor. Comisia a considerat că planul de restructurare a băncii, trimis în septembrie 2010, deși se concentra asupra perspectivelor de capital, nu oferea detalii suficiente privind mecanismele de finanțare sustenabilă pe termen lung a băncii.
(74)
Pe baza informațiilor suplimentare furnizate în octombrie 2011 cu privire la planul de restructurare a băncii, Comisia remarcă faptul că previziunile financiare cuprinse în planul de restructurare din septembrie 2010 se bazează pe ipoteze realiste și viabile. Noile informații actualizate, inclusiv cele referitoare la achiziționarea companiei Allianz Bank, arată o creștere a depozitelor persoanelor fizice și întreprinderilor ale băncii, provenite din conturile dobândite prin intermediul Allianz Bank. Această achiziție vine în sprijinul ipotezelor privind creșterea depozitelor.
(75)
De asemenea, Comisia apreciază drept pozitiv faptul că o creștere a depozitelor contribuie la diversificarea surselor de finanțare ale băncii, la reducerea ponderii relative a obligațiunilor ipotecare în sursele de finanțare și la limitarea dependenței băncii de finanțarea interbancară. Pe baza informațiilor furnizate, cota finanțării interbancare (adică totalul obligațiunilor emise, depozitele din bănci și partea din obligațiunile ipotecare neutilizată pentru refinanțarea împrumuturilor) a scăzut ca procent din pasivul total al băncii, de la [35 %-30 %] la 31 decembrie 2009 la [30 %-25 %] la 31 decembrie 2010. În urma acestei reechilibrări a surselor de finanțare ale băncii în direcția depozitelor, costurile medii ale finanțării (calculate drept cheltuieli cu dobânda raportată la totalul pasivelor) au scăzut de la [7-6,5] puncte de bază la 31 decembrie 2009, la [6-5,5] puncte de bază la 31 decembrie 2010. De asemenea, s-a îmbunătățit rentabilitatea activelor, crescând de la [0,90 %-1 %] în 2009, la [1,05 %-1,10 %] în 2010. Această tendință pozitivă este confirmată în previziunile băncii, conform cărora, în 2014, rentabilitatea activelor se va stabiliza la [1,05 %-1,2 %] în cadrul unui scenariu de bază și la [0,9 %-1,05 %] în cadrul unui scenariu de criză. În 2014, rentabilitatea capitalurilor proprii ar putea atinge [11 %-13 %] în cadrul unui scenariu de bază și [10 %-12 %] în cadrul unui scenariu de criză.
(76)
De asemenea, în decizia de inițiere Comisia și-a exprimat îndoiala că măsurile acordate de către autoritățile ungare la momentul respectiv ar fi fost suficiente pentru a se identifica o soluție la expunerea FHB la piața imobiliară din Ungaria, precum și la fluctuațiile negative ale cursului de schimb. Totuși, pe baza informațiilor prezentate de Ungaria la 9 decembrie 2011, Comisia consideră drept un element pozitiv faptul că FHB a luat măsurile necesare pentru a reduce semnificativ participarea sa la piața obligațiunilor ipotecare (20). De asemenea, banca și-a crescut considerabil cota de împrumuturi pentru persoane fizice, de la [3 %-5 %] în 2009, la [9 %-11 %] în 2011. Comisia constată, de asemenea, că tranzacția „Allianz Deal” (21) a contribuit în mod semnificativ la înregistrarea acestor tendințe pozitive. În ceea ce privește expunerea băncii la fluctuațiile negative ale cursului de schimb, angajamentul FHB de a dezvolta instrumentele necesare pentru a se proteja de impactul extrem al riscurilor aferente cursului de schimb asupra capitalului, Comisia l-a considerat de natură să risipească îndoielile acesteia (22), întrucât oferă băncii posibilitatea de a elimina sau, în orice caz, de a limita riscul aferent cursului de schimb cauzat de operațiunile în valută.
(77)
Prin urmare, Comisia consideră că noul plan de restructurare, care ia în calcul achiziționarea Allianz Bank, justifică obiectivele concrete stabilite în previziunile financiare ale FHB și contribuie la restabilirea viabilității pe termen lung a băncii.
8.4.2.2. Contribuția băncii la restructurarea sa (partajarea sarcinii)
(78)
Comisia apreciază drept pozitiv faptul că suma reprezentând recapitalizarea a fost rambursată integral statului, la 19 februarie 2010, prin urmare în mai puțin de un an, și faptul că banca a rambursat acest ajutor din resurse proprii. De asemenea, FHB a utilizat fondurile proprii pentru a plăti patru tranșe din împrumutul de stat pe termen mediu, cu scadențe la 11 februarie 2011, 11 mai 2011, 11 august 2011 și 11 noiembrie 2011.
8.4.2.3. Limitarea costurilor de restructurare, remunerația
(79)
Comisia apreciază faptul că suma aferentă recapitalizării a fost rambursată anticipat statului. În plus, achiziționarea Allianz Bank de către FHB îmbunătățește profilul de lichidități al băncii, sporind nivelul sumelor din depozitele persoanelor fizice și ale întreprinderilor. Prin urmare, această achiziție constituie un aspect important al planului de afaceri al băncii și contribuie la rentabilitatea acesteia pe termen lung. În consecință, nu se poate considera că ajutorul acordat băncii FHB a fost utilizat pentru ca aceasta să își dezvolte activitățile în noi domenii de afaceri, întrucât atât Allianz Bank, cât și FHB funcționează pe aceleași piețe bancare pentru persoane fizice și pentru întreprinderi. Prin urmare, Comisia consideră că achiziționarea Allianz Bank Ltd de către FHB este o măsură adecvată pentru menținerea viabilității pe termen lung a băncii.
(80)
În plus, Comisia constată că informațiile furnizate de către autoritățile ungare înlătură îndoielile exprimate de Comisie în decizia din 24 ianuarie 2011 de inițiere a procedurii, și anume dacă achiziționarea Allianz Bank s-a realizat într-o mare măsură din fonduri de stat. Achiziționarea Allianz Bank s-a realizat la 30 septembrie 2010, după rambursarea către stat, la 19 februarie 2010, a sumei reprezentând recapitalizarea. În ceea ce privește sumele restante din împrumutul datorat statului, Comisia constată cu satisfacție faptul că banca a achitat deja, începând din februarie 2011, patru tranșe din împrumut (23). Comisia nu și-a modificat evaluarea în contextul „absenței” remunerației aferente recapitalizării, și anume suma care nu a fost plătită inițial de FHB, întrucât se ridica la aproximativ 1,6 miliarde HUF (considerentul 40), în timp ce prețul plătit pentru Allianz Bank se ridica la 3,3 miliarde HUF (considerentul 60).
(81)
În ceea ce privește remunerarea ajutorului, Comisia ia act cu satisfacție de faptul că FHB și guvernul ungar au încheiat un acord la 15 decembrie 2011, prin care FHB a acceptat să plătească statului o remunerație suplimentară de 1,6 miliarde HUF. Adăugată la suma de 890 de milioane HUF plătită în octombrie 2010, suma totală plătită de FHB pentru a compensa recapitalizarea primită de la statul ungar corespunde unei rate de remunerare de 10,49 %, conformă cu condițiile stabilite în schema de garantare și de recapitalizare.
(82)
Comisia ia notă cu satisfacție de faptul că, în mai puțin de un an, banca a rambursat recapitalizarea acordată de stat (în fapt, banca a fost recapitalizată la 23 martie 2009 și rambursarea către stat s-a efectuat la 19 februarie 2010).
(83)
Împrumutul pe termen mediu contractat de către bancă în cadrul schemei privind consolidarea lichidităților prevede o remunerație care corespunde celei mai mari valori dintre (i) dreptul special de tragere al FMI (denumit în continuare „DST”) + 345 de puncte de bază și (ii) rata de referință interbancară pe 12 luni (denumită în continuare „IBOR”) + 100 puncte de bază + 123,5 puncte de bază (corespunzătoare unei medii lunare de 3,79 %-4,08 %), în conformitate cu condițiile stabilite în schema de lichidități.
(84)
Acordul privind împrumutul pe termen mediu de la stat prevede rambursarea împrumutului […] începând de la 11 februarie 2011. În conformitate cu informațiile prezentate de autoritățile ungare, FHB a plătit patru tranșe din împrumut, scadente la 11 februarie 2011, 11 mai 2011, 11 august 2011 și 11 noiembrie 2011. Comisia remarcă în mod favorabil faptul că, până în prezent, FHB și-a îndeplinit cu promptitudine obligațiile de plată care decurg din împrumutul pe termen mediu. Comisia nu are niciun motiv să se îndoiască de faptul că împrumutul va fi rambursat integral și la timp, până la data scadenței.
(85)
Această evaluare este confirmată de rezultatele bune obținute de FHB, în pofida dificultăților apărute în sectorul bancar din Ungaria, precum și de rata, relativ ridicată a băncii, a fondurilor proprii de rang 1 (12 % la sfârșitul anului 2008, care a crescut la 16,9 % după recapitalizarea din 2009, rămânând ridicată, la 10,5 %, după rambursarea capitalului de stat). Cerința de capital pentru băncile ungare era de 8 % la momentul respectiv. Spre deosebire de alte bănci similare, banca a reușit să își mențină o poziție solidă în ceea ce privește capitalul (cu o rată de adecvare a capitalului băncii de 10,5 % în martie 2009, după rambursarea către stat a recapitalizării). În plus, banca și-a păstrat ratingul Baa3 acordat de Moody's, calificativ care o situează încă în categoria băncilor de investiții.
(86)
În lumina acestor date, Comisia consideră că dificultățile întâmpinate de FHB sunt doar temporare, și nu structurale. Prin urmare, Comisia consideră că remunerația plătită statului de către bancă este adecvată și corespunde remunerației pe care trebuie să o plătească o bancă fundamental solidă.
(87)
Dat fiind că viabilitatea băncii nu era pusă în pericol de dificultățile cu care se confrunta Ungaria, Comisia nu va impune plata unei remunerații suplimentare către stat.
(88)
În plus, remunerația plătită statului de FHB în legătură cu împrumutul pe termen mediu (a se vedea considerentul 84) corespundea condițiilor stabilite în schema privind consolidarea lichidităților. Prin urmare, Comisia consideră că remunerația aferentă ambelor măsuri de ajutor este adecvată.
(89)
De asemenea, Comisia apreciază faptul că banca nu a plătit dividende la acțiunile sale ordinare pentru exercițiile 2009 și 2010. De asemenea, FHB a instituit unele restricții în ceea ce privește salarizarea, sporurile și indemnizațiile funcționarilor superiori ai băncii, până la încetarea datoriei față de statul ungar.
(90)
Prin urmare, Comisia consideră că planul de restructurare asigură o contribuție proprie corespunzătoare a băncii, a acționarilor și a organelor de conducere la costurile pentru restructurarea băncii.
8.4.2.4. Măsuri care vizează limitarea denaturărilor concurenței
(91)
Comisia observă că măsurile prevăzute în planul de restructurare a băncii menite să limiteze denaturarea concurenței sunt reduse. În primul rând, nu sunt prevăzute măsuri structurale. În al doilea rând, măsurile de natură comportamentală din planul de restructurare sunt aplicabile numai în perioada în care banca beneficiază de aportul de capital din partea statului. În al treilea rând,Comisia consideră drept pozitiv faptul că, până în prezent, FHB și-a îndeplinit cu promptitudine obligațiile de plată care decurg din împrumutul pe termen mediu. Comisia nu are niciun motiv să se îndoiască de capacitatea băncii de a rambursa integral și la timp împrumutul, până la data scadenței. În al patrulea rând, poziția FHB pe piață nu s-a schimbat în mod semnificativ de la data achiziționării Allianz Bank (cu cote de piață de [3 %-3,3 %] și [3,4 %-3,6 %] înainte și, respectiv, după achiziționare), ceea ce oferă o nouă garanție Comisiei că denaturarea concurenței produsă de această achiziție este limitată.
(92)
Măsurile de natură comportamentală se limitează la următoarele restricții:
-
banca nu va adopta o strategie comercială agresivă;
-
banca nu va investi în noi domenii de activitate economică, cu excepția cazului în care investițiile respective au fost aprobate înainte de semnarea acordului de recapitalizare;
-
banca va evita să exploateze în scop comercial existența ajutorului de stat.
(93)
Comisia nu consideră că celelalte măsuri de natură comportamentală conexe recapitalizării, menționate de către autoritățile ungare în răspunsul lor la decizia de inițiere din 27 ianuarie 2011, pot fi considerate drept măsuri susceptibile de a limita denaturarea concurenței cauzată de ajutor.
(94)
Cu toate acestea, având în vedere dimensiunea redusă a prezenței FHB pe piața serviciilor bancare pentru persoane fizice și pentru întreprinderi din Ungaria, cu o cotă de piață de [0,9 %-1,08 %] și, respectiv de [0,5 %-0,9 %] pe piețele depozitelor pentru persoane fizice și pentru întreprinderi) și având în vedere faptul că banca a rambursat, în mai puțin de un an, aportul de capital primit de la stat sub formă de recapitalizare, Comisia consideră că denaturarea concurenței este limitată. În plus, dat fiind că FHB a plătit deja patru tranșe din împrumutul pe termen mediu în cadrul schemei privind consolidarea lichidităților, Comisia nu are niciun motiv să se îndoiască de faptul că banca va rambursa împrumutul în întregime și la timp.
(95)
În plus, remunerația plătită statului este conformă cu schema de garantare și de recapitalizare și, prin urmare, este adecvată, conform dispozițiilor de la punctul 34 din Comunicarea privind restructurarea.
CONCLUZIE
(96)
Pe baza informațiilor comunicate de autoritățile ungare și a noului plan de restructurare comunicat de FHB și prezentat în secțiunea IV din prezenta decizie, Comisia consideră că măsurile de sprijin acordate sub forma unui împrumut pentru consolidarea lichidităților și a unei recapitalizări sunt compatibile cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat și îndeplinesc cerințele din Comunicarea privind restructurarea în ceea ce privește viabilitatea, partajarea sarcinii și măsurile de limitare a denaturării concurenței.
(97)
Ungaria a acceptat, în mod excepțional, ca prezenta decizie să fie adoptată în limba engleză, ca singură versiune lingvistică autentică,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Măsurile de ajutor constând într-un împrumut de stat pe termen mediu de 120 de miliarde HUF (aproximativ 410 milioane EUR), acordat la 25 martie 2009, cu scadența la data de 11 noiembrie 2012, precum și într-o recapitalizare de 30 de miliarde HUF (aproximativ 100 de milioane EUR), sub formă de acțiuni preferențiale cu dividende speciale și o acțiune cu drept de vot acordate de Ungaria, la 31 martie 2009, în favoarea FHB Jelzálogbank Nyrt, sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Ungariei.
Adoptată la Bruxelles, 22 februarie 2012.