PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1206/2011
ze dne 22. listopadu 2011,
kterým se stanoví požadavky na identifikaci letadla pro účely přehledu v jednotném evropském nebi
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2) pověřila Eurocontrol vypracováním požadavků na výkonnost a interoperabilitu přehledových systémů v rámci Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN). Toto nařízení vychází z výsledné zprávy o pověření ze dne 9. července 2010.
(2)
Dříve než jsou letadlu poskytnuty letové provozní služby pomocí přehledového systému, měla by být stanovena individuální identifikace letadla v souladu s postupy Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO).
(3)
Plynulost provozu závisí na jednoznačné a nepřetržité identifikaci jednotlivých letadel provozovaných v rámci všeobecného letového provozu podle pravidel pro let podle přístrojů v rámci celého vzdušného prostoru jednotného evropského nebe.
(4)
Současná metoda stanovení individuální identifikace letadla používá individuální kódy odpovídačů sekundárního přehledového radaru (kódy SSR) přidělované v souladu s postupy ICAO a evropským oblastním navigačním plánem.
(5)
Nárůst provozu za poslední desetiletí vyústil v běžný nedostatek dostupných individuálních kódů SSR k uspokojení poptávky v dopravních špičkách, takže individuální identifikaci letadla v evropském vzdušném prostoru nelze v současné době zaručit.
(6)
S cílem snížit celkovou poptávku po přidělení individuálních kódů SSR pro zajištění individuální identifikace letadla by měla být zpočátku harmonizovaným způsobem zavedena provozní možnost využít funkci identifikace letadla sestupným spojem ve vymezené části vzdušného prostoru jednotného evropského nebe.
(7)
S cílem optimalizovat dostupnost individuálních kódů SSR by měly být poskytovateli letových navigačních služeb, kteří nebudou mít možnost využít funkci identifikace letadla sestupným spojem, zavedeny vylepšené a harmonizované možnosti automatického přidělování kódů SSR letadlům.
(8)
S cílem překonat potřebu individuálních kódů SSR pro identifikaci všeobecného letového provozu uskutečňovaného podle pravidel pro let podle přístrojů by měla být možnost využít funkci identifikace letadla sestupným spojem zavedena v rámci celého vzdušného prostoru jednotného evropského nebe.
(9)
Snížení požadavku na přidělování individuálních kódů SSR při používání funkce identifikace letadla sestupným spojem může být nejlépe dosaženo integrovaným systémem počátečního zpracování letového plánu, který označí ty lety, jež jsou způsobilé pro přidělení schváleného kódu viditelnosti, a na tom, že poskytovatelé letových navigačních služeb schválený kód viditelnosti těmto způsobilým letům přidělí, když je identifikace pomocí funkce identifikace letadla sestupným spojem úspěšná.
(10)
Funkce identifikace letadla sestupným spojem může být pro dosažení individuální identifikace letadla použita pouze tehdy, jestliže poskytovatelé letových navigačních služeb zavedou vhodné přehledové snímače, systém zpracování a šíření přehledových dat, systém zpracování letových údajů, komunikaci vzduch-země a země-země, obrazovky řídících letového provozu, a stanovit postupy a výcvik zaměstnanců.
(11)
Rozsah, v jakém poskytovatelé letových navigačních služeb mohou funkci identifikace letadla sestupným spojem skutečně využít s cílem snížit požadavek na přidělování individuálních kódů SSR, závisí na úrovni vybavenosti letadel funkcí identifikace letadla sestupným spojem, na míře, v níž jsou tratě těchto letadel pokryty sousedními systémy, které tuto možnost poskytují, a na zastřešujícím požadavku zajistit účinný a bezpečný provoz.
(12)
Řídícím letového provozu by měla být poskytnuta funkce upozornění na neúmyslné přidělení kódu SSR více než jednomu letadlu, aby se zabránilo možnosti chybné identifikace letadla.
(13)
Jednotné použití specifických postupů v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe je zásadní pro dosažení interoperability a plynulosti letového provozu.
(14)
Všechny změny zařízení a služeb uskutečněné v důsledku provádění tohoto nařízení by měly členské státy zohlednit v rámci evropského oblastního navigačního plánu ICAO prostřednictvím běžného postupu podávání pozměňovacích návrhů.
(15)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
(16)
V zájmu zachování nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by se mělo od členských států požadovat zajištění toho, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí, posouzení rizik a postupů k jejich zmírnění. Harmonizované provádění těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, si vyžaduje, aby specifické požadavky na bezpečnost byly stanoveny pro všechny požadavky na interoperabilitu a výkonnost.
(17)
Podle nařízení (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat jednotlivé postupy při posouzení shody, které se mají použít pro posouzení shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i ověření systémů.
(18)
V případě letových provozních služeb poskytovaných především letadlům provozovaným v rámci všeobecného letového provozu pod vojenským dohledem by dodržování tohoto nařízení mohla bránit omezení spojená se zadáváním zakázek.
(19)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví požadavky na systémy, které přispívají k poskytování přehledových informací, jejich složky a śouvisející postupy v zájmu zajištění jednoznačné a nepřetržité individuální identifikace letadla v rámci EATMN.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Toto nařízení se vztahuje na řetězec v rámci přehledu, který sestává:
a)
z palubních složek přehledových systémů a jejich souvisejících postupů;
b)
z pozemních přehledových systémů, jejich složek a souvisejících postupů;
c)
ze systémů a postupů pro letové provozní služby, zejména systémů zpracování letových údajů, systémů zpracování přehledových dat a systémů rozhraní člověk-stroj;
d)
ze systémů komunikace země-země a vzduch-země, jejich složek a souvisejících postupů používaných pro šíření přehledových dat.
2. Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu v souladu s pravidly pro let podle přístrojů v rámci vzdušného prostoru vymezeného v čl. 1 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (3).
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„identifikací letadla“ se rozumí skupina písmen, číslic nebo jejich kombinace, která je buď totožná s volací značkou letadla nebo je kódovaným ekvivalentem volací značky letadla, jež se má používat v komunikaci vzduch-země, a která se používá k identifikaci letadla v komunikaci země-země v rámci letových provozních služeb;
2)
„kódem SSR“ se rozumí jeden z 4 096 identifikačních kódů sekundárního přehledového radaru, které mohou být vysílány palubními složkami přehledových systémů;
3)
„individuálním kódem SSR“ se rozumí čtyřmístný identifikační kód sekundárního přehledového radaru s posledními číslicemi jinými než „00“;
4)
„identifikací letadla sestupným spojem“ se rozumí identifikace letadla vysílaná palubními složkami přehledových systémů prostřednictvím přehledového systému vzduch-země;
5)
„kódem viditelnosti “ se rozumí individuální kód SSR určený pro zvláštní účely;
6)
„přeletem“ se rozumí let, který vstoupí do vymezeného vzdušného prostoru z přilehlého prostoru, načež pokračuje přes vymezený vzdušný prostor a vystoupí z vymezeného vzdušného prostoru do vnějšího přilehlého prostoru;
7)
„příletem“ se rozumí let, který vstoupí do vymezeného vzdušného prostoru z přilehlého prostoru, načež pokračuje přes vymezený vzdušný prostor a přistane v místě určení v rámci vymezeného vzdušného prostoru;
8)
„odletem“ se rozumí let, který má původ na letišti v rámci vymezeného vzdušného prostoru, načež pokračuje přes vymezený vzdušný prostor a buď přistane na letišti ve vymezeném vzdušném prostoru, nebo vystoupí z vymezeného vzdušného prostoru do vnějšího přilehlého prostoru;
9)
„provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;
10)
„seznamem přidělených kódů“ se rozumí dokument podávající celkový přehled o rozdělení kódů SSR členským státům a stanovištím služeb letového provozu (ATS), jenž byl schválen členskými státy a zveřejněn v evropském oblastním navigačním plánu ICAO;
11)
„řetězcem v rámci kooperativního přehledu“ se rozumí řetězec v rámci přehledu, který k určení položek přehledových dat vyžaduje jak pozemní, tak palubní složky;
12)
"integrovaným systémem počátečního zpracování letového plánu" se rozumí systém v rámci evropské sítě uspořádání letového provozu, jehož prostřednictvím se centralizovaná služba zpracování a distribuce letového plánu zabývající se přijímáním, potvrzováním a distribucí letových plánů poskytuje v rámci vzdušného prostoru, na nějž se vztahuje toto nařízení.
Článek 4
Požadavky na výkonnost
1. Členské státy odpovědné za poskytování letových provozních služeb ve vzdušném prostoru vymezeném v příloze I zajistí, aby byla zavedena možnost stanovit individuální identifikaci letadla pomocí identifikace letadla sestupným spojem u:
a)
nejméně 50 % všech přeletů vymezeného vzdušného prostoru jednotlivých členských států a
b)
nejméně 50 % celkového kombinovaného počtu všech příletů a odletů v rámci vymezeného vzdušného prostoru jednotlivých členských států.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby řetězec v rámci kooperativního přehledu disponoval funkcí umožňující stanovit individuální identifikaci letadla pomocí identifikace letadla sestupným spojem nejpozději do 2. ledna 2020.
3. Poskytovatelé letových navigačních služeb stanovující individuální identifikaci letadla pomocí identifikace letadla sestupným spojem zajistí, aby postupovali v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb stanovující individuální identifikaci letadla pomocí individuálních kódů SSR mimo vzdušný prostor vymezený v příloze I zajistí, aby postupovali v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
5. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby:
a)
byly zavedeny systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) jako systémy nezbytné na podporu požadavků stanovených v odstavcích 3 a 4 tohoto článku;
b)
byly zavedeny systémy nebo postupy uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) nezbytné k tomu, aby řídící letového provozu informovaly, pokud dojde k neúmyslnému dvojímu přidělení kódu SSR.
6. Členské státy přijmou zajistí:
a)
aby centralizované službě zpracování a distribuce letového plánu uvedené v bodě 1 přílohy II byly ohlášeny části vzdušného prostoru na podporu požadavků odstavců 1 a 2 tohoto článku a písmene b) tohoto odstavce;
b)
aby byly integrovaným systémem počátečního zpracování letového plánu sděleny všem dotčeným poskytovatelům letových navigačních služeb ty lety, které jsou způsobilé pro využití kódu viditelnosti uvedeného v písmenu c);
c)
aby se všechny členské státy v koordinaci s evropskými třetími zeměmi dohodly na přidělení jediného kódu viditelnosti výhradně těm letadlům, u nichž je individuální identifikace letadla stanovena pomocí identifikace letadla sestupným spojem.
Článek 5
Požadavky na bezpečnost
1. Členské státy zajistí, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami.
2. Během posouzení uvedeného v odstavci 1 se zohlední alespoň požadavky stanovené v příloze IV.
Článek 6
Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení nebo jejich zplnomocnění zástupci usazení v Unii shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v příloze V.
Za přijatelné postupy pro posouzení shody složek se však považují rovněž jiné procesy certifikace, které jsou v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (4), pokud zahrnují prokázání souladu s platnými požadavky na výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 7
Ověření systémů
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří mohou prokázat nebo kteří prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze VI, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy VII.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky stanovené v příloze VI, uzavřou subdodavatelskou smlouvu s oznámeným subjektem o ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d). Toto ověření se provede v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy VII.
3. Za přijatelné postupy pro ověření systémů se považují certifikační procesy v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, pokud zahrnují prokázání shody s platnými požadavky na výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
Článek 8
Dodatečné požadavky pro poskytovatele letových navigačních služeb
1. Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby všichni dotčení zaměstnanci byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce.
2. Poskytovatelé letových navigačních služeb:
a)
vypracují a udržují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni příslušní zaměstnanci mohli používat toto nařízení;
b)
zajistí, aby příručky uvedené v písmenu a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a uspořádání dokumentace;
c)
zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.
Článek 9
Dodatečné požadavky pro provozovatele
1. Provozovatelé přijmou nezbytná opatření pro zajištění toho, aby zaměstnanci provozující a udržující přehledové vybavení byli informováni o příslušných ustanoveních tohoto nařízení a absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce a aby pokyny k používání tohoto vybavení byly k dispozici v pilotní kabině.
2. Provozovatelé přijmou nezbytná opatření pro zajištění toho, aby byla v případě, že si to vyžádají provozní podmínky podle čl. 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 2, zajištěna identifikace letadla sestupným spojem.
3. Provozovatelé zajistí, aby stanovení identifikace letadla sestupným spojem uvedené v odstavci 4 bylo v souladu s položkou 7 „identifikace letadla“ letového plánu uvedeného v bodu 2 přílohy nařízení Komise (ES) č. 1033/2006 (5).
4. Provozovatelé letadel, která mohou měnit identifikaci letadla sestupným spojem uvedenou v odstavci 2 za letu, zajistí, aby ke změně identifikace letadla sestupným spojem došlo během letu pouze za předpokladu, že o to požádá poskytovatel letových navigačních služeb.
Článek 10
Dodatečné požadavky pro členské státy
Členské státy zajistí soulad s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací ve vnitrostátních leteckých informačních příručkách.
Článek 11
Výjimky
1. Ve zvláštním případě přístupových oblastí, ve kterých jsou letové provozní služby poskytovány vojenskými jednotkami nebo pod vojenským dohledem, a v případě, že souladu s čl. 4 odst. 2 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, sdělí členské státy Komisi do 31. prosince 2017 datum zajištění souladu s požadavkem na identifikaci letadla sestupným spojem, které musí být stanoveno nejpozději na den 2. ledna 2025.
2. Po konzultacích s manažerem struktury vzdušného prostoru a nejpozději do 31. prosince 2018 může Komise přezkoumat výjimky sdělené podle odstavce 1, které by mohly mít významný dopad na EATMN.
Článek 12
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 9. února 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. listopadu 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1206/2011 AL COMISIEI
din 22 noiembrie 2011
de stabilire a cerințelor privind identificarea aeronavelor în scopul supravegherii pentru cerul unic european
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (Regulamentul privind interoperabilitatea) (1), în special articolul 3 alineatul (5),
întrucât:
(1)
Comisia a acordat Eurocontrol un mandat în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (regulamentul-cadru) (2) să definească cerințele privind performanța și interoperabilitatea supravegherii în cadrul rețelei europene de management al traficului aerian (EATMN). Prezentul regulament se bazează pe raportul de mandat prezentat la 9 iulie 2010.
(2)
Înainte ca aeronavelor să li se furnizeze servicii de trafic aerian care utilizează un sistem de supraveghere, trebuie să aibă loc identificarea individuală a acestor aeronave în conformitate cu procedurile Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).
(3)
Continuitatea operațiunilor depinde de identificarea lipsită de ambiguități și de întreruperi a fiecărei aeronave exploatate în regim de trafic aerian general în conformitate cu normele de zbor instrumental în întreg spațiul aerian al cerului unic european.
(4)
Metoda folosită în prezent pentru identificarea individuală a aeronavelor în Europa constă în utilizarea codurilor discrete de transponder radar secundar de supraveghere (codurile SSR), alocate în conformitate cu procedurile OACI și cu planul de navigație aeriană pentru regiunea europeană.
(5)
Ca urmare a creșterii traficului în ultimul deceniu, se constată o indisponibilitate constantă a codurilor SSR discrete necesare satisfacerii cererii în perioadele de vârf și, prin urmare, identificarea individuală a aeronavelor în spațiul aerian european nu poate fi garantată în prezent.
(6)
În vederea reducerii cererii globale de alocare de coduri SSR discrete pentru realizarea identificării individuale a aeronavelor, trebuie mobilizată, în mod armonizat, într-un volum definit de spațiu aerian din cadrul cerului unic european, o capacitate operațională inițială de utilizare a funcției de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns (downlink).
(7)
Pentru a optimiza disponibilitatea codurilor SSR discrete, furnizorii de servicii de navigație aeriană care nu vor avea capacitatea de a folosi o funcție de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns vor trebui să mobilizeze capacități îmbunătățite și armonizate de alocare automată a codurilor SSR aeronavelor.
(8)
Este necesar să se mobilizeze o capacitate de a utiliza funcția de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns în întregul spațiu aerian al cerului unic european pentru a nu mai fi nevoie de coduri SSR discrete la identificarea traficului aerian general desfășurat în conformitate cu normele de zbor instrumental.
(9)
Reducerea necesității de a aloca coduri SSR discrete la utilizarea funcției de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns poate fi cel mai bine obținută prin sistemul integrat de prelucrare inițială a planurilor de zbor care identifică zborurile eligibile pentru alocarea unui cod de vizibilitate convenit, precum și de furnizorii de servicii de navigație aeriană care alocă codul de vizibilitate convenit zborurilor eligibile atunci când identificarea cu ajutorul funcției de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns se face cu succes.
(10)
Funcția de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns poate fi utilizată pentru identificarea individuală a aeronavelor numai dacă furnizorii de servicii de navigație aeriană instalează senzori de supraveghere corespunzători, sisteme de prelucrare și distribuire a datelor de supraveghere, sistemul de prelucrare a datelor de zbor, utilizează comunicații aer-sol și sol-sol, ecranul controlorului și prevăd proceduri și instruire a personalului.
(11)
Măsura în care furnizorii de servicii de navigație aeriană pot recurge la capacitatea de a utiliza funcția de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns pentru a reduce necesitatea de alocare a codurilor SSR discrete depinde de nivelul de echipare a aeronavelor cu această funcție, de gradul în care rutele respectivelor aeronave intră în aria de acoperire contiguă a sistemelor care oferă această capacitate și de cerința generală de a asigura eficiența și siguranța operațiunilor.
(12)
Controlorii trebuie să fie avertizați cu privire la duplicarea neintenționată a codurilor SSR alocate mai mult decât unei singure aeronave pentru a se preveni posibila identificare eronată a aeronavelor.
(13)
Aplicarea uniformă a unor proceduri specifice în cadrul spațiului aerian al cerului unic european este esențială pentru asigurarea interoperabilității și a continuității operațiunilor.
(14)
Toate modificările aduse instalațiilor și serviciilor ca urmare a punerii în aplicare a prezentului regulament trebuie introduse de statele membre în Planul european de navigație aeriană al OACI prin intermediul procedurii obișnuite de modificare.
(15)
Prezentul regulament nu trebuie să se aplice operațiunilor și instruirii militare menționate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
(16)
În vederea menținerii sau a îmbunătățirii nivelurilor existente de siguranță în exploatare, statele membre trebuie să aibă obligația de a asigura realizarea de către părțile vizate a unei evaluări a siguranței, care să includă procese de identificare a pericolelor și de evaluare și reducere a riscurilor. Implementarea armonizată a unor astfel de procese în sistemele reglementate prin prezentul regulament necesită identificarea unor cerințe specifice de siguranță pentru toate cerințele de interoperabilitate și performanță.
(17)
În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 552/2004, normele de aplicare a interoperabilității trebuie să descrie procedurile specifice de evaluare a conformității care vor fi folosite fie pentru evaluarea conformității, fie pentru evaluarea adecvării pentru utilizare a componentelor, precum și pentru verificarea sistemelor.
(18)
În cazul serviciilor de trafic aerian furnizate în principal aeronavelor care zboară în regim de trafic aerian general sub supraveghere militară, constrângerile legate de achizițiile publice ar putea împiedica respectarea prezentului regulament.
(19)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cerul unic,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament stabilește cerințe în materia sistemelor care contribuie la furnizarea de informații de supraveghere, a componentelor acestora și a procedurilor asociate, pentru a asigura identificarea individuală lipsită de ambiguități și continuă a aeronavelor în cadrul EATMN.
Articolul 2
Domeniu de aplicare
(1) Prezentul regulament se aplică lanțului de supraveghere alcătuit din:
(a)
componentele sistemelor de supraveghere aflate la bordul aeronavelor și procedurile asociate;
(b)
sistemele de supraveghere de la sol, componentele acestora și procedurile asociate;
(c)
sistemele și procedurile aferente serviciilor de trafic aerian, în special sistemele de prelucrare a datelor de zbor, sistemele de prelucrare a datelor de supraveghere și sistemele de interfață om-mașină;
(d)
sistemele de comunicații sol-sol și aer-sol, componentele acestora și procedurile asociate utilizate pentru distribuirea datelor de supraveghere.
(2) Prezentul regulament se aplică tuturor zborurilor din categoria traficului aerian general în conformitate cu normele de zbor instrumental în cadrul spațiului aerian definit la articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (3).
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile de la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
Se aplică, de asemenea, definițiile următoare:
(1)
„identificarea unei aeronave” înseamnă un grup de litere, cifre sau o combinație de litere și cifre, care fie este identic cu indicativul aeronavei utilizat în comunicațiile aer-sol, fie este echivalentul codat al acestuia, și care este utilizat pentru identificarea aeronavei în comunicațiile sol-sol pentru serviciile de trafic aerian;
(2)
„codul SSR” înseamnă unul dintre cele 4 096 de coduri de identitate asociate radarelor secundare de supraveghere care poate fi transmis de componentele sistemelor de supraveghere de la bordul aeronavei;
(3)
„codul SSR discret” înseamnă un cod de identitate asociat radarelor secundare de supraveghere format din patru cifre, ultimele două dintre acestea nefiind „00”;
(4)
„identificarea unei aeronave printr-un semnal de răspuns” înseamnă identificarea aeronavei transmisă de componentele sistemelor de supraveghere de la bordul aeronavei prin intermediul unui sistem de supraveghere aer-sol;
(5)
„codul de vizibilitate” înseamnă un cod SSR individual destinat unor scopuri speciale;
(6)
„survol” înseamnă un zbor care intră într-un spațiu aerian definit dinspre un sector adiacent, care apoi tranzitează respectivul spațiu aerian definit și care iese din acesta într-un sector adiacent din afara lui;
(7)
„zbor de sosire” înseamnă un zbor care intră într-un spațiu aerian definit dinspre un sector adiacent, care apoi tranzitează respectivul spațiu aerian definit și care aterizează într-un punct de destinație din cadrul acestui spațiu aerian definit;
(8)
„zbor de plecare” înseamnă un zbor care are ca punct de plecare un aerodrom dintr-un spațiu aerian definit, care apoi tranzitează respectivul spațiu aerian definit și care fie aterizează pe un aerodrom din spațiul aerian definit, fie iese din acesta într-un sector adiacent din afara lui;
(9)
„operator” înseamnă o persoană, o organizație sau o întreprindere care exploatează aeronave sau oferă servicii de exploatare a acestora;
(10)
„lista de alocare a codurilor” înseamnă un document care prezintă repartizarea globală a codurilor SSR între statele membre și unitățile de servicii de trafic aerian (ATS), convenit de statele membre și publicat în planul de navigație aeriană al OACI pentru regiunea europeană;
(11)
„lanț de supraveghere în cooperare” înseamnă un lanț de supraveghere care necesită atât componentele de la sol, cât și pe cele de bord pentru a determina elementele de date de supraveghere;
(12)
„sistem integrat de prelucrare inițială a planurilor de zbor” înseamnă un sistem din cadrul rețelei europene de gestionare a traficului aerian prin care se oferă, în spațiul aerian care face obiectul prezentului regulament, un serviciu centralizat de prelucrare și distribuire a planurilor de zbor care se ocupă de recepționarea, validarea și distribuirea planurilor de zbor.
Articolul 4
Cerințe de performanță
(1) Statele membre responsabile de furnizarea serviciilor de trafic aerian în spațiul aerian definit în anexa I se asigură că există capacitatea necesară pentru a realiza identificarea individuală a aeronavelor cu ajutorul identificării aeronavelor printr-un semnal de răspuns pentru:
(a)
cel puțin 50 % din toate survolurile în spațiul aerian definit al fiecărui stat membru; și
(b)
cel puțin 50 % din numărul total combinat al tuturor zborurilor de sosire și de plecare din spațiul aerian definit al fiecărui stat membru.
(2) Furnizorii de servicii de navigație aeriană se asigură că cel târziu la 2 ianuarie 2020, lanțul de supraveghere prin cooperare deține capacitatea necesară care să le permită să realizeze identificarea individuală a aeronavelor cu ajutorul funcției de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns.
(3) Furnizorii de servicii de navigație aeriană care realizează identificarea individuală a aeronavelor cu ajutorul funcției de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns se asigură că respectă cerințele stabilite în anexa II.
(4) Furnizorii de servicii de navigație aeriană care realizează identificarea individuală a aeronavelor cu ajutorul codurilor SSR discrete în afara spațiului aerian definit în anexa I se asigură că respectă cerințele stabilite în anexa III.
(5) Furnizorii de servicii de navigație aeriană se asigură că:
(a)
sistemele menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d) sunt introduse în funcție de necesitatea de a veni în sprijinul cerințelor prevăzute la alineatele (3) și (4) ale prezentului articol;
(b)
sistemele sau procedurile menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d) sunt instalate în funcție de necesitatea de a informa controlorii atunci când survine dubla alocare neintenționată a codurilor SSR.
(6) Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că:
(a)
volumele de spațiu aerian sunt declarate serviciului de prelucrare și distribuire centralizată a planificării zborurilor menționat la punctul 1 din anexa II cu scopul de a veni în sprijinul cerințelor de la alineatele (1) și (2) ale prezentului articol și de la litera (b) a prezentului alineat;
(b)
sistemul integrat de prelucrare inițială a planurilor de zbor comunică tuturor furnizorilor de servicii de navigație aeriană vizați care sunt zborurile eligibile pentru utilizarea codului de vizibilitate menționat la litera (c);
(c)
toate statele membre convin, în concertare cu țările terțe europene, asupra unui singur cod de vizibilitate care să fie alocat exclusiv aeronavelor a căror identificare individuală se realizează cu ajutorul funcției de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns.
Articolul 5
Cerințe de siguranță
(1) Statele membre se asigură că, înainte de orice modificare a sistemelor existente menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d) sau de introducerea de sisteme noi, părțile implicate realizează o evaluare a siguranței, care să includă identificarea pericolelor, evaluarea și reducerea riscurilor.
(2) În cadrul evaluărilor indicate la alineatul (1) se iau în considerare cel puțin cerințele stabilite în anexa IV.
Articolul 6
Conformitatea componentelor sau adecvarea lor la utilizarea dată
Înainte de emiterea unei declarații CE de conformitate sau de adecvare la utilizarea dată, prevăzută la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004, producătorii de componente ale sistemelor menționate la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament sau reprezentanții autorizați ai acestora stabiliți în Uniune evaluează conformitatea sau adecvarea la utilizarea dată a componentelor respective în conformitate cu cerințele prevăzute în anexa V.
Cu toate acestea, procesele de certificare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (4) se consideră ca proceduri acceptabile pentru evaluarea conformității componentelor dacă includ demonstrarea conformării cu cerințele aplicabile de interoperabilitate, performanță și siguranță prevăzute de prezentul regulament.
Articolul 7
Verificarea sistemelor
(1) Furnizorii de servicii de navigație aeriană care pot demonstra sau care au demonstrat că îndeplinesc condițiile stabilite în anexa VI efectuează o verificare a sistemelor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d), în conformitate cu cerințele stabilite în partea A a anexei VII.
(2) Furnizorii de servicii de navigație aeriană care nu pot demonstra că îndeplinesc condițiile prevăzute în anexa VI subcontractează unui organism notificat verificarea sistemelor menționate la articolul 2 alineatul (1) literele (b), (c) și (d). Această verificare se efectuează în conformitate cu cerințele prevăzute în partea B a anexei VII.
(3) Procesele de certificare conforme cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008 se consideră proceduri acceptabile pentru verificarea sistemelor dacă acestea includ demonstrarea conformității cu cerințele de performanță și de siguranță aplicabile, prevăzute de prezentul regulament.
Articolul 8
Cerințe suplimentare pentru furnizorii de servicii de navigație aeriană
(1) Furnizorii de servicii de navigație aeriană se asigură că toți membrii personalului vizat sunt informați corespunzător cu privire la cerințele prevăzute în prezentul regulament și că sunt pregătiți pentru atribuțiile lor de serviciu.
(2) Furnizorii de servicii de navigație aeriană:
(a)
elaborează și păstrează manuale de operare care cuprind instrucțiunile și informațiile necesare pentru ca toți membrii personalului vizat să poată aplica prezentul regulament;
(b)
se asigură că manualele menționate la litera (a) sunt accesibile și ținute la zi în permanență, actualizarea și distribuția lor făcând obiectul unui management adecvat al calității și al configurației documentației;
(c)
se asigură că metodele de lucru și procedurile de operare sunt conforme cu prezentul regulament.
Articolul 9
Cerințe suplimentare pentru operatori
(1) Operatorii iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că membrii personalului care exploatează și întreține echipamentele de supraveghere sunt informați în mod corespunzător în legătură cu dispozițiile pertinente ale prezentului regulament, că sunt instruiți corespunzător funcțiilor pe care le exercită și că sunt disponibile în carlingă instrucțiuni de utilizare a acestor echipamente.
(2) Operatorii iau toate măsurile necesare pentru a asigura că funcția de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns este disponibilă în aeronavă atunci când acest lucru este necesar din punct de vedere operațional, după cum se prevede la articolul 4 alineatele (1) și (2).
(3) Operatorii se asigură că funcția de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns prevăzută la alineatul (4) corespunde cu cerințele de la punctul 7 - „identificarea aeronavei” din planul de zbor menționat la punctul 2 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1033/2006 al Comisiei (5).
(4) Operatorii aeronavelor care au capacitatea de a modifica, atunci când sunt în aer, funcția de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns prevăzută la alineatul (2) se asigură că funcția de identificare a aeronavelor printr-un semnal de răspuns nu este modificată în timpul zborului, cu excepția cazului în care acest lucru este cerut de furnizorul de servicii de navigație aeriană.
Articolul 10
Cerințe suplimentare pentru statele membre
Statele membre asigură respectarea dispozițiilor prezentului regulament, inclusiv publicarea informațiilor pertinente în publicațiile de informare aeronautică naționale.
Articolul 11
Scutiri
(1) În cazurile specifice ale zonelor de apropiere în care serviciile de trafic aerian sunt furnizate de unități militare sau sub supraveghere militară și atunci când există constrângeri legate de achizițiile publice care împiedică respectarea articolului 4 alineatul (2), statele membre transmit Comisiei, până la 31 decembrie 2017 cel târziu, data conformării cu cerințele privind identificarea aeronavelor printr-un semnal de răspuns, care nu poate depăși 2 ianuarie 2025.
(2) După consultarea administratorului de rețea și cel târziu la 31 decembrie 2018, Comisia poate revizui scutirile comunicate în temeiul alineatului (1) care ar putea avea un impact semnificativ asupra EATMN.
Articolul 12
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică de la 9 februarie 2012.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 22 noiembrie 2011.