ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
DECIZIA COMISIEI
din 23 mai 2012
de încheiere a procedurii antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora originare din India
(2012/278/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 14,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri provizorii
(1)
Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”), prin Regulamentul (UE) nr. 115/2012 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă compensatorie provizorie asupra importurilor de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, originare din India (denumită în continuare „India” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura a fost deschisă la 13 mai 2011 (3), în urma unei plângeri depuse la 31 martie 2011 de către European Industrial Fasteners Institute (EIFI) (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători reprezentând mai mult de 25 % din totalul producției Uniunii de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora.
(3)
În conformitate cu considerentul 21 din regulamentul provizoriu, ancheta privind subvențiile și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
1.2. Procedura ulterioară
(4)
După comunicarea faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri compensatorii provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.
(6)
Ulterior, toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a decis să se încheie procedura antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, originare din India, și să se elibereze sumele depuse cu titlu de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea finală”). Părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare finală.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(7)
După comunicarea finală, una dintre părți și-a reiterat observațiile referitoare la definiția produsului în cauză și a produsului similar menționată la considerentele 22 și 23 din regulamentul provizoriu, afirmând că anumite tipuri de produse ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei anchete.
(8)
Cu toate acestea, ancheta a confirmat că diferitele tipuri de produse fac obiectul descrierii produsului în cauză și a produsului similar și că au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale și, prin urmare, aparțin aceleiași categorii de produse. În consecință, această afirmație a fost respinsă.
(9)
În absența altor observații cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele 22 și 23 din regulamentul provizoriu.
3. SUBVENȚIONAREA
3.1. Introducere
(10)
În considerentul 24 din regulamentul provizoriu s-a făcut referire la următoarele sisteme, despre care se presupune că implică acordarea de subvenții:
(a)
sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS”);
(b)
sistemul de autorizare prealabilă (Advance Authorisation Scheme - „AAS”);
(c)
sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”);
(d)
sistemul unităților axate pe export (Export Oriented Units Scheme - „EOUS”)
(e)
sistemul „Produs-țintă” (Focus Product Scheme - „FPS”);
(f)
sistemul de credite pentru export (Export Credit Scheme - „ECS”);
(g)
scutirea de taxa pe electricitate.
(11)
Industria Uniunii s-a întrebat dacă Comisia nu a omis să ia în considerare o serie de sisteme de subvenții și, în concluzie, și-a exprimat opinia că subvențiile considerate ca fiind primite de către producătorii indieni au fost subestimate.
(12)
În acest sens, ar trebui remarcat faptul că reclamația conținea un număr mare de sisteme de subvenții naționale și locale, care au fost incluse în chestionarul prezentat producătorilor-exportatori din India și care au făcut obiectul unei anchete a Comisiei. Cu toate acestea, s-a constatat că producătorii-exportatori incluși în eșantionul anchetat au primit subvenții numai în cadrul sistemelor enumerate în considerentul 10 de mai sus.
(13)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 24-27 din regulamentul provizoriu.
(14)
Nu au fost formulate observații referitoare la concluziile privind FPS și scutirea de taxa pe electricitate (Electricity Duty Exemption). În ceea ce privește DEPBS, AAS, EPCGS și ECS, producătorii-exportatori care au cooperat au furnizat observații detaliate. Majoritatea observațiilor respective s-au referit la calcularea valorilor subvențiilor și anumite observații au condus la ușoare ajustări ale calculelor respective. Cu toate acestea, concluziile generale privind sistemele respective nu au fost afectate de aceste observații și au fost confirmate. De asemenea, au fost formulate observații cu privire la sistemul EOUS. Ținând seama de impactul unor astfel de observații cu privire la sistemul EOUS, astfel cum sunt rezumate mai jos la considerentele 13-19, nu este necesar să se reproducă în detaliu celelalte observații primite privind cele patru sisteme menționate anterior.
3.2. Sistemul unităților axate pe export (Export Oriented Units Scheme - EOUS)
3.2.1. Generalități
(15)
Ar trebui reamintit faptul că, astfel cum s-a menționat și la punctul 3.5 din regulamentul provizoriu, una dintre obligațiile cruciale ale unei unități axate pe export (EOU), astfel cum este prevăzut în Politica în domeniul comerțului exterior 2009-2014, este aceea de a realiza câștiguri nete în valută, ceea ce înseamnă că într-o anumită perioadă de referință (5 ani), valoarea totală a exporturilor trebuie să fie mai mare decât valoarea totală a bunurilor importate. În principiu, toate societățile care se angajează să exporte totalitatea producției lor de bunuri sau de servicii pot fi create în cadrul sistemului EOUS. În schimb, societățile care beneficiază de statutul de EOU au dreptul la un număr de concesii enumerate în considerentul 71 din regulamentul provizoriu. Aceste concesii reprezintă contribuții financiare ale guvernului Indiei (denumit în continuare „GI”), în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază și conferă un avantaj unităților axate pe export. Ele depind prin lege de rezultatele obținute la export și, prin urmare, se consideră că sunt specifice și că pot face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(16)
În regulamentul provizoriu s-a afirmat că sistemul EOUS nu putea fi considerat ca fiind un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem de drawback autorizat pentru inputuri de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, deoarece nu era conform cu normele stricte stabilite în anexa I literele (h) și (i), în anexa II (definiția și normele privind sistemul de drawback), precum și în anexa III (definiția și normele privind sistemul de drawback pentru inputuri de substituire) la regulamentul de bază. Într-adevăr, nu s-a putut stabili că autoritățile indiene aplică un sistem sau o procedură de verificare care să confirme că în procesul de producție a produsului exportat au fost consumate inputuri achiziționate prin scutire de taxe vamale și/sau de impozit pe vânzări și în ce cantități (vezi punctul 4 partea II din anexa II la regulamentul de bază și, în cazul sistemelor de drawback pentru inputuri de substituire, punctul 2 partea II din anexa III la regulamentul de bază). Sistemul de verificare existent vizează monitorizarea obligației de a realiza câștiguri nete în valută, și nu consumul importurilor în raport cu producția de bunuri exportate.
(17)
Ulterior comunicării provizorii, nu au fost formulate argumente de fond împotriva naturii unităților axate pe export, astfel cum se descrie mai sus, în special împotriva absenței unui sistem de verificare eficient și a aplicabilității unor măsuri compensatorii. Prin urmare, concluziile cu privire la sistemul EOUS, astfel cum sunt rezumate în considerentele 78-81 din regulamentul provizoriu, se confirmă.
3.2.2. Comunicarea societății Viraj Profiles Limited
(18)
Singura parte eșantionată cu statut de unitate axată pe export a fost societatea Viraj Profiles Limited (denumită în continuare „Viraj”). Rata subvenției EOU stabilită pentru acest producător în etapa provizorie a fost de 2,73 % în comparație cu rata subvenției totale de 3,2 %. Viraj a reprezentat, în volum, 87 % din exporturile indiene către Uniune.
(19)
Astfel cum s-a menționat deja în considerentul 77 din regulamentul provizoriu, Viraj a trimis observații detaliate privind sistemul. Producătorul-exportator în cauză a susținut că subvenția calculată în temeiul sistemului nu ar fi în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază, conform căruia valoarea taxei compensatorii nu trebuie să depășească valoarea totală a subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii primite efectiv de către societatea comercială. Aceasta a afirmat că, prin urmare, rata globală a subvenției pentru societatea respectivă ar fi mai mică de 2 %, adică de minimis. Societatea respectivă a transmis date contabile detaliate în sprijinul cererii sale.
(20)
Cererea a fost analizată în mod corespunzător. Datele contabile detaliate furnizate de Viraj în comunicările sale au putut fi legate de datele contabile verificate în timpul vizitei de control, iar aceste date sugerează că, într-adevăr, beneficiul pasibil de măsuri compensatorii acordat societății în cursul perioadei de anchetă a fost supraestimat. Prin urmare, taxa compensatorie pentru Viraj a fost recalculată în mod corespunzător.
(21)
Prin urmare, rata subvenției EOUS pentru societatea Viraj a fost recalculată și este stabilită în mod definitiv la 0,44 %. Ținând cont de ratele subvenției stabilite pentru EPCGS (recalculate la 0,05 %), ECS (recalculate la 0,12 %) și pentru scutirea de taxa pe electricitate (0,09 %), rata totală a subvenției pentru Viraj a fost stabilită definitiv la 0,7 %, adică sub pragul de minimis.
3.2.3. Observațiile industriei din Uniune cu privire la comunicarea finală
(22)
După comunicarea finală, industria din Uniune a prezentat observații susținând că recalculările efectuate în legătură cu beneficiile EOUS primite de Viraj au fost nejustificate și incorecte. S-a susținut că analiza Comisiei a fost incompletă, inconsecventă cu modul în care instituțiile supun de obicei acest sistem măsurilor compensatorii și că nu a ținut cont de alte posibile scenarii conform cărora Viraj ar fi putut vinde, în mod necorespunzător, produsele importate scutite de taxe. În plus, industria din Uniune a susținut că prezentarea cu întârziere, de către Viraj, a observațiilor neconfidențiale privind comunicarea constatărilor provizorii a prejudiciat grav dreptul la apărare al industriei Uniunii.
(23)
Cu privire la recalcularea marjei de subvenție pentru Viraj, ar trebui să se clarifice faptul că acest producător-exportator a demonstrat că taxa compensatorie provizorie stabilită depășea valoarea subvențiilor pasibile de măsuri compensatorii primite efectiv. Într-adevăr, societatea a demonstrat că taxa eventuală la care s-a renunțat a fost supraestimată în mod provizoriu și, prin urmare, aceasta trebuia să fie corectată în calculul final. Ar fi fost împotriva dispozițiilor articolului 3 din regulamentul de bază să se aplice măsuri compensatorii împotriva anumitor contribuții financiare despre care se poate afirma, în mod clar și fără echivoc, că nu conferă niciun beneficiu societății Viraj. Cu toate acestea, încă se mai consideră că, în ceea ce privește anumite tranzacții, sistemul a acordat subvenții specifice societății în cauză, subvenții care ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. Prin urmare, această abordare este în deplină concordanță cu modul în care instituțiile au aplicat în trecut măsuri compensatorii împotriva acestui sistem. În consecință, revizuirea marjei de subvenție EOUS este în deplină conformitate cu articolul 15 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(24)
Cu privire la presupusa încălcare a dreptului la apărare a industriei din Uniune, ar trebui remarcat că observațiile formulate de Viraj cu privire la calcularea subvenției EOUS au fost, de asemenea, incluse în două comunicări publice formulate înainte de instituirea măsurilor provizorii, precum și în două comunicări publice ulterioare. Prima și cea mai importantă comunicare în acest sens, care a determinat Comisia să analizeze această chestiune în profunzime și, în cele din urmă, să-și revizuiască poziția, a fost transmisă în decembrie 2011 și a fost deja menționată în considerentul 77 din regulamentul provizoriu. Toate documentele menționate anterior au fost incluse fără întârziere în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. Observațiile societății Viraj privind comunicarea constatărilor provizorii nu au făcut decât să rezume poziția deja adoptată în comunicările sale anterioare. Versiunea publică a comentariilor societății Viraj privind comunicarea constatărilor provizorii a fost într-adevăr înaintată de Viraj mai târziu, însă aceasta a fost pusă la dispoziție cu promptitudine de către Comisie industriei din Uniune, căreia i-a fost acordată o perioadă de timp suplimentară pentru a prezenta observații cu privire la acest subiect.
(25)
Având în vedere cele de mai sus, cererile industriei din Uniune au trebuit să fie respinse.
3.2.4. Alte aspecte legate de subvenții
(26)
De asemenea, au fost formulate observații cu privire la calculul marjei de subvenție pentru producătorii-exportatori care au cooperat și care nu au fost incluși în eșantion și cu privire la calculul marjei reziduale a subvenției. În plus, singurul producător-exportator care a solicitat examinarea individuală a insistat să-i fie tratată cererea. Cu toate acestea, ținând seama de concluziile expuse mai jos privind „legătura de cauzalitate”, nu este necesar să se adopte o poziție finală cu privire la aceste aspecte.
4. INDUSTRIA DIN UNIUNE
(27)
În absența unor observații cu privire la producția și industria din Uniune, se confirmă considerentele 120-123 din regulamentul provizoriu.
5. PREJUDICIUL
5.1. Observații preliminare și consumul la nivelul Uniunii
(28)
În absența unor observații cu privire la observațiile preliminare și la consumul la nivelul Uniunii, se confirmă considerentele 124-130 din regulamentul provizoriu.
5.2. Importurile provenite din țara în cauză
(29)
Una dintre părți a susținut că analiza provizorie a evoluției prețurilor de import din India și a subcotării prețului, bazată pe prețurile medii, era înșelătoare, deoarece, conform afirmațiilor sale, aceasta nu ține seama de modificarea gamei de produse de la un an la altul în cursul perioadei examinate.
(30)
În acest sens, ar trebui să se observe că datele privind prețurile pe tip de produs sunt disponibile numai pentru PA, pentru care producătorii-exportatori și producătorii din Uniune sunt invitați să prezinte o listă detaliată a tranzacțiilor în cadrul răspunsurilor lor la chestionar. Prin urmare, în absența unor date pe tip de produs pentru ceilalți ani din perioada examinată, o analiză pertinentă a evoluției prețurilor de import poate fi făcută numai pe baza prețurilor medii. De asemenea, ar trebui să se observe că partea în cauză nu a furnizat elemente de probă care să demonstreze de ce analiza privind evoluția prețurilor de import ar fi înșelătoare. În consecință, această afirmație a fost respinsă.
(31)
În ceea ce privește subcotarea prețurilor, se reamintește că, astfel cum este menționat în considerentul 134 din regulamentul provizoriu, în scopul determinării subcotării prețurilor pe durata PA, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare ale importurilor din India către primul client neafiliat de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile ulterioare importului.
(32)
Mai mult, astfel cum este menționat în considerentul 135 din regulamentul provizoriu, comparația prețurilor s-a realizat în funcție de tipul produselor, având în vedere tranzacții la același nivel comercial. Prin urmare, afirmația acestei părți în ceea ce privește subcotarea a fost respinsă.
(33)
În absența altor observații privind importurile din țara în cauză, se confirmă considerentele 131-135 din regulamentul provizoriu.
5.3. Situația economică a industriei din Uniune
5.3.1. Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție
(34)
Una dintre părți a afirmat că analiza efectuată în regulamentul provizoriu privind scăderea producției industriei din Uniune a fost înșelătoare și a susținut că scăderea volumelor de producție ar trebui să fie analizată ținând seama de capacitatea neutilizată a industriei din Uniune, care a înregistrat, de asemenea, o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei examinate.
(35)
Ancheta a arătat că scăderea producției a coincis cu scăderea vânzărilor și creșterea stocurilor. Situația în cauză i-a determinat pe unii producători din Uniune să-și închidă linii de producție, ceea ce explică scăderea utilizării capacității de producție. Prin urmare, afirmația părții respective a fost respinsă.
(36)
În absența oricăror altor observații privind producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității de producție, considerentele 137 și 138 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(37)
În absența observațiilor cu privire la evoluția volumului vânzărilor și a cotei de piață a industriei din Uniune, considerentul 139 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.3. Creșterea
(38)
În absența observațiilor cu privire la creștere, considerentul 140 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.4. Ocuparea forței de muncă
(39)
În absența observațiilor cu privire la ocuparea forței de muncă, considerentele 141 și 142 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.5. Prețurile unitare medii din Uniune
(40)
În absența observațiilor cu privire la prețurile unitare medii din Uniune, considerentele 143 și 144 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.6. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri
(41)
În absența observațiilor privind rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, rentabilitatea investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile, considerentele 145-148 din regulamentul provizoriu se confirmă.
5.3.7. Stocuri
(42)
Una dintre părți a solicitat Comisiei să furnizeze cifre reale cu privire la evoluția nivelurilor stocurilor în cursul perioadei examinate, în loc de cifre exprimate sub formă de indici, susținând că acestea din urmă nu i-au permis să facă observații eficiente sau să evalueze nivelul stocurilor ca procentaj din vânzările industriei Uniunii.
(43)
Din motive de confidențialitate, astfel cum se explică în considerentul 127 din regulamentul provizoriu, anumiți microindicatori, inclusiv stocurile, au trebuit să fie prezentați sub formă de indici. În orice caz, prezentarea sub formă de indici a stocurilor finale ale industriei din Uniune din tabelul 10 din regulamentul provizoriu permite o înțelegere rezonabilă a evoluției stocurilor în timpul perioadei examinate. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(44)
În absența altor observații cu privire la stocuri, se confirmă considerentul 149 din regulamentul provizoriu.
5.3.8. Amploarea marjei de subvenție
(45)
Se reamintește că s-a constatat că principalul producător-exportator indian, reprezentând 87 % din exporturile indiene către Uniune în PA, nu a beneficiat de subvenții. Prin urmare, importurile subvenționate au reprezentat 13 % din volumul total al produsului în cauză exportat din India către Uniune. Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor subvenționate din India, impactul marjelor reale de subvenție asupra industriei din Uniune poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.3.9. Concluzie privind prejudiciul
(46)
Ancheta a confirmat faptul că majoritatea indicatorilor de prejudiciu au înregistrat o tendință descrescătoare pe parcursul perioadei examinate. În consecință, se confirmă concluzia considerentelor 151-153 din regulamentul provizoriu, conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
6.1. Introducere
(47)
În conformitate cu articolul 8 alineatele (5) și (6) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile subvenționate originare din India au cauzat industriei din Uniune un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți decât importurile subvenționate, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, astfel încât eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor subvenționate.
(48)
După cum se explică în considerentele 18-21 de mai sus, marja de subvenție pentru cel mai mare producător-exportator din India, reprezentând 87 % din totalitatea exporturilor indiene către Uniune în cursul PA, a fost stabilită ca fiind de minimis pentru acest producător-exportator individual în sensul articolului 14 alineatul (5) din regulamentul de bază. Prin urmare, s-a considerat că acesta nu a beneficiat de subvenții, în sensul prezentei anchete. În consecință, numai 13 % din exporturile indiene ale produsului în cauză în Uniune în cursul PA au fost subvenționate. Aceste importuri subvenționate au reprezentat o cotă de piață de 2 % în PA.
6.2. Efectul importurilor subvenționate
(49)
Ancheta a arătat o creștere cu 9 % a consumului din Uniune în cursul perioadei examinate, în timp ce volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 14 %, iar cota de piață a scăzut cu 21 %.
(50)
În ceea ce privește prețurile, s-a constatat că prețurile medii de import pentru importurile subvenționate au subcotat prețurile medii de vânzare practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. Cu toate acestea, ele erau cu aproximativ 12 % mai ridicate decât prețurile practicate de societatea indiană despre care s-a constatat că nu a beneficiat de subvenții.
(51)
Pe baza celor de mai sus, se consideră că volumul limitat al importurilor subvenționate din India, care au avut prețuri mai ridicate decât cele ale importurilor nesubvenționate, nu a putut avea decât cel mult un rol extrem de limitat în deteriorarea situației prejudiciabile a industriei din Uniune.
6.3. Efectul altor factori
6.3.1. Importuri nesubvenționate din India
(52)
Volumul total al importurilor din India a crescut semnificativ, cu 65 % în cursul perioadei examinate, cota de piață a acestora crescând de la 12,1 % la 18,3 %. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile nesubvenționate au reprezentat 87 % din totalul volumului exporturilor indiene în PA, corespunzând unei cote de piață de 15 % în cursul PA, în comparație cu cota de piață de 2 % a importurilor subvenționate din India în aceeași perioadă.
(53)
Prețurile importurilor din India au scăzut, în general, cu 9 % în perioada examinată, rămânând întotdeauna mai reduse decât prețurile importurilor din restul lumii și decât prețurile de vânzare ale industriei din Uniune. Cu toate acestea, trebuie remarcat faptul că, astfel cum se explică în considerentul 50, s-a constatat că prețurile medii ale importurilor nesubvenționate au subcotat prețurile industriei din Uniune mai mult decât pe cele ale importurilor subvenționate.
6.3.2. Importurile din alte țări terțe
(54)
În absența oricăror observații privind importurile din alte țări terțe, se confirmă considerentele 161-165 din regulamentul provizoriu.
6.3.3. Criza economică
(55)
În absența oricăror observații privind impactul crizei economice asupra prejudiciului suferit de industria din Uniune, se confirmă considerentele 166-169 din regulamentul provizoriu.
6.3.4. Rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion
(56)
În absența oricăror observații cu privire la rezultatele la export ale industriei din Uniune incluse în eșantion, se confirmă considerentul 170 din regulamentul provizoriu.
6.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(57)
Analiza de mai sus a demonstrat că, pe parcursul perioadei examinate, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din India. De asemenea, s-a constatat că aceste importuri au subcotat în mod constant prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii.
(58)
Cu toate acestea, ținând seama de concluzia că exporturile celui mai mare producător-exportator din India, care a reprezentat 87 % din exporturile indiene către Uniune în PA, nu au făcut obiectul unor subvenții, se consideră că nu poate fi stabilită în mod satisfăcător o legătură de cauzalitate între importurile subvenționate, reprezentând numai 13 % din cantitățile totale exportate din India și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Într-adevăr, nu se poate afirma că exporturile subvenționate indiene ar fi cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune, ținând seama de volumul lor limitat și de cota lor de piață foarte limitată (2 %), precum și de faptul că prețurile lor au fost în medie cu 12 % mai mari decât cele ale importurilor nesubvenționate.
(59)
Analiza celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune, inclusiv a importurilor nesubvenționate, a importurilor din alte țări terțe, a crizei economice, precum și a performanței la export a societăților reprezentând industria din Uniune, incluse în eșantion, a arătat că prejudiciul suferit de industria din Uniune este cauzat de impactul importurilor nesubvenționate din India, care au reprezentat 87 % din totalul exporturilor indiene către Uniune în cursul PA și care au fost realizate la prețuri semnificativ mai mici decât cele ale importurilor subvenționate.
7. ÎNCHEIEREA PROCEDURII ANTISUBVENȚIE
(60)
În absența unei legături de cauzalitate semnificative între importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria din Uniune, se consideră că măsurile compensatorii nu sunt necesare și, în consecință, prezenta procedură antisubvenție ar trebui încheiată, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(61)
Reclamantul și toate celelalte părți interesate au fost informate în consecință și li s-a acordat posibilitatea de a prezenta observații. Observațiile primite nu au modificat concluzia că prezenta procedură antisubvenție ar trebui încheiată,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Procedura antisubvenție privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, care se încadrează în prezent la codurile NC 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 și 7318 15 70, originare din India, se încheie.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de taxe compensatorii provizorii instituite prin Regulamentul (UE) nr. 115/2012 privind importurile de anumite dispozitive de fixare din oțel inoxidabil și de părți ale acestora, originare din India, sunt eliberate.
Articolul 3
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 23 mai 2012.