ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 12. května 2011,
kterým se Rumunsku poskytuje preventivní střednědobá finanční pomoc Evropské unie
(2011/288/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise vydaný po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutím 2011/289/EU (2) rozhodla Rada o dalším poskytování vzájemné pomoci Rumunsku.
(2)
Preventivní střednědobá finanční pomoc poskytnutá Rumunsku v rámci systému podpory platebních bilancí členských států se jeví jako vhodná za stávající situace, kdy je příliv kapitálu dosud omezený a přetrvávají vyšší fiskální a vnější nerovnováhy. Ačkoliv za stávajících tržních podmínek Rumunsko nemá v úmyslu požádat o vyplacení splátek, preventivní pomoc usnadní pokračující plynulou nápravu rozpočtového a vnějšího schodku, a to zvýšením věrohodnosti hospodářského programu vlády, včetně další fiskální korekce, upevnění reformy finančního trhu a většího zaměření se na reformy trhů výrobků a práce a vyšší absorpci strukturálních fondů Unie. Tato opatření by měla zvýšit růstový potenciál Rumunska, podpořit měnovou a finanční stabilitu i důvěru v rumunskou měnu (RON) a snížit pravděpodobnost nepříznivých dopadů na bilance podniků a domácností.
(3)
Pokud by se uskutečnila negativní rizika spojená se stávajícím základním scénářem hospodářského programu vlády, nebylo by Rumunsko s to pokrýt své potřeby vnějšího financování z dostupných finančních zdrojů, a to do značné míry kvůli nižšímu přílivu přímých zahraničních investic a nižším sazbám za refinancování při splácení dluhu, zejména ze strany bank. V takovémto zátěžovém scénáři by bylo nutno pokrýt zbývající potřeby v oblasti financování aktivací preventivní finanční pomoci Unie. Zátěžový scénář byl vypracován v úzké spolupráci se zástupci Mezinárodního měnového fondu (MMF) a podporuje dodatečné potřeby v oblasti financování ve výši přibližně 5 miliard EUR, jež mají být pokryty z mezinárodní finanční pomoci.
(4)
Je vhodné poskytnout Rumunsku preventivně podporu Unie ve výši až 1,4 miliardy EUR v rámci systému poskytování střednědobé finanční pomoci Unie platebním bilancím členských států, který byl zřízen nařízením (ES) č. 332/2002. Tato pomoc by měla být poskytnuta spolu s finanční pomocí MMF ve výši 3,09 miliardy SDR (přibližně 3,6 miliardy EUR) na základě preventivní dohody o pohotovostním úvěru, která byla schválena dne 25. března 2011. Světová banka poskytne podporu ve výši 400 milionů EUR, která byla přislíbena dříve v rámci jejího rozvojového úvěrového programu (DPL3), a financování založené na dosažených výsledcích ve výši až 750 milionů EUR, které je určeno na reformy sociální podpory a zdravotnictví.
(5)
Pomoc by měla spravovat Komise, která po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem dohodne s rumunskými orgány zvláštní podmínky hospodářské politiky, na něž je poskytnutí preventivní finanční pomoci vázáno. Tyto podmínky by měly být stanoveny v memorandu o porozumění.
(6)
Vzhledem k preventivní povaze pomoci nepožádá Rumunsko o vyplacení splátek půjčky Unie, ledaže se ocitne v potížích, pokud jde o běžný účet platební bilance nebo pohyb kapitálu. Pokud Rumunsko požádá Komisi o financování, tato po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne o aktivaci programu a o výši a časovém rozvrhu každé takovéto splátky. Podrobné finanční podmínky související s možným vyplacením budou stanoveny v rámcové dohodě o úvěru.
(7)
Preventivní finanční pomoc se poskytuje s cílem přispět k úspěšnému provedení programu vlády v oblasti hospodářské politiky a podpořit tak udržitelnost rumunské platební bilance,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Rumunsku preventivní střednědobou finanční pomoc ve výši maximálně 1,4 miliardy EUR. V případě aktivace systému podpory a provedení plateb je pomoc poskytnuta ve formě půjčky s průměrnou splatností nejvýše sedm let.
2. Preventivní finanční pomoc Unie je k dispozici pro aktivaci do dne 31. března 2013 a ve stejné lhůtě lze požádat o její vyplacení.
Článek 2
1. Pomoc spravuje Komise v souladu se závazky Rumunska a doporučeními Rady, zejména v rámci provádění národního programu reforem a rovněž každoroční aktualizace rumunského konvergenčního programu.
2. Komise se po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem s rumunskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž bude preventivní finanční pomoc vázána a jež jsou uvedeny v čl. 3 odst. 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky stanoví Komise v rámcové dohodě o úvěru.
3. Komise ve spolupráci s Hospodářským a finančním výborem pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána.
Článek 3
1. Aktivaci preventivní finanční pomoci Unie posoudí Komise na základě písemné žádosti, kterou jí Rumunsko zašle. Komise po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem rozhodne, zda jsou aktivace programu a následná žádost o vyplácení pomoci odůvodněné, a rozhodne o výši a časovém rozvrhu těchto plateb. V případě aktivace finanční pomoci mohou být finanční prostředky poskytnuty nejvýše ve třech splátkách, jejichž výše a časový rozvrh se stanoví v dodatku memoranda o porozumění. Každou splátku lze vyplatit v jedné či více tranších.
2. Po aktivaci pomoci je vyplacení půjčky nebo jejích částí podmíněno vstupem dodatku k memorandu o porozumění podle odstavce 1 v platnost. Komise rozhodne o vyplacení půjčky Unie nebo jejích částí po obdržení stanoviska Hospodářského a finančního výboru.
3. Výplata se provádí na základě uspokojivého plnění hospodářského programu rumunské vlády, který bude zahrnut do konvergenčního programu a národního programu reforem; zvláštní podmínky hospodářské politiky stanovené v memorandu o porozumění zahrnují mimo jiné:
a)
schválení rozpočtů a provádění politik v souladu s jednoznačnými fiskálními cíli pro rozpočtové roky 2011 až 2013, které podporují další fiskální konsolidaci s cílem stabilizovat poměr veřejného dluhu k HDP a odstranit nadměrný schodek v souladu s doporučeními Rady v rámci postupu při nadměrném schodku;
b)
požadavek na postupné dosažení přísnějších referenčních hodnot pro omezování zpoždění u plateb z veřejných rozpočtů na úrovni státní správy i místní samosprávy;
c)
zavedení lepšího systému výkaznictví pro podniky vlastněné státem, které již jsou součástí definice vládního sektoru obsažené v Evropském systému účtů, a rovněž pro podniky, které budou do vládního sektoru Eurostatem zařazeny pravděpodobně v roce 2011 a 2012, s cílem umožnit vládě, aby průběžně vyhodnocovala pravděpodobný dopad na schodek veřejných financí a vývoj zpožděných plateb, dotací a transferů a ztrát spojených s těmito podniky;
d)
další sledování mzdových nákladů ve veřejném sektoru s cílem dodržet příslušné meze stanovené ve střednědobé fiskální strategii;
e)
zavedení systému spoluúčasti v závislosti na majetkových poměrech u zdravotnických služeb a rovněž přiměřeného systému kontrol s ohledem na hromadění zpožděných plateb ve zdravotnickém systému;
f)
provedení opatření ke zlepšení řízení rozpočtu na veřejné investice v souladu s fiskální strategií na období 2012-2014 a se zaměřením se na přechod z investic financovaných zcela z domácích zdrojů na investice spolufinancované Unií;
g)
každoroční přezkum, aktualizace a zveřejnění víceleté strategie řízení dluhu;
h)
zavedení politických opatření, jejichž cílem je racionalizace systému stanovování mezd, aby vývoj mezd lépe odrážel produktivitu a reformy zvyšující pružnost pracovních smluv a úpravy pracovní doby v rámci integrovaného přístupu k flexikuritě;
i)
přijetí opatření, jejichž cílem je zlepšení fungování trhu v oblasti energetiky a dopravy, v souladu s platnými právními předpisy Unie;
j)
zavedení opatření k zlepšení podnikatelského prostředí ve službách v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (3);
k)
opatření k dalšímu posílení obezřetnostního rámce pro úvěrové instituce a k přípravě na zavedení Mezinárodního systému finančního výkaznictví (IFRS) od roku 2012;
l)
změny právních předpisů s cílem zajistit vzájemný soulad mezi zákonem o likvidaci pojišťoven, obecným zákonem o platební neschopnosti a zákonem o pojišťovnictví a dohledu nad pojišťovnami;
m)
zlepšení absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti Unie a dosažení zvláštních cílů týkajících se kumulativní agregované úrovně certifikovaných výdajů v rámci těchto fondů.
4. Je-li to nezbytné k financování půjčky, je přípustné obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou. Komise pravidelně informuje Hospodářský a finanční výbor o možném refinancování půjček nebo o restrukturalizaci finančních podmínek.
Článek 4
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. května 2011.
DECIZIA CONSILIULUI
din 12 mai 2011
de acordare a unei asistențe financiare preventive pe termen mediu din partea UE României
(2011/288/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 332/2002 al Consiliului din 18 februarie 2002 de înființare a unui mecanism de asistență financiară pe termen mediu pentru balanțele de plăți ale statelor membre (1), în special articolul 3 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene formulată în urma consultării Comitetului economic și financiar (CEF),
întrucât:
(1)
Prin Decizia 2011/289/UE (2), Consiliul a decis să acorde în continuare asistență reciprocă României.
(2)
Date fiind circumstanțele actuale, caracterizate de intrări încă reduse de capital și de dezechilibre bugetare și externe importante care încă persistă, apare ca fiind oportună acordarea de asistență financiară preventivă pe termen mediu României în cadrul mecanismului pentru balanța de plăți destinat statelor membre. Deși, în actualele condiții de piață, România nu intenționează să solicite plata vreunei tranșe, asistența preventivă va facilita continuarea unei ajustări sistematice a deficitelor bugetare și externe, consolidând credibilitatea programului economic al guvernului, care presupune continuarea ajustării bugetare, consolidarea reformei pieței financiare, accentuarea reformei pieței produselor și a reformei pieței muncii, precum și îmbunătățirea absorbției fondurilor structurale din partea Uniunii. Aceste măsuri ar trebui să mărească potențialul de creștere al României, să susțină stabilitatea monetară și financiară și încrederea în moneda națională (RON), ducând în același timp la reducerea probabilității efectelor negative asupra bilanțurilor întreprinderilor și asupra bugetelor gospodăriilor.
(3)
În cazul în care se materializează riscurile negative din scenariul de bază actual al programului economic al guvernului, România nu ar fi capabilă să-și acopere în totalitate nevoile de finanțare externă din resursele de finanțare disponibile, în mare parte datorită scăderii fluxurilor de investiții străine directe și a ratelor mai mici de refinanțare pentru amortizarea datoriei, mai ales din partea băncilor. Conform unui astfel de scenariu negativ, nevoile reziduale de finanțare ar trebuie acoperite prin activarea asistenței financiare preventive din partea Uniunii. Acest scenariu a fost elaborat în strânsă cooperare cu serviciile Fondului Monetar Internațional (FMI) și evidențiază nevoia unei finanțări suplimentare de aproximativ 5 miliarde EUR, care va fi acoperită prin intermediul asistenței financiare internaționale.
(4)
Este oportun să se acorde României asistență preventivă din partea Uniunii în cuantum de până la 1,4 miliarde EUR în cadrul mecanismului de asistență financiară pe termen mediu din partea Uniunii pentru balanțele de plăți ale statelor membre, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 332/2002. Această asistență ar trebui acordată împreună cu un sprijin financiar din partea FMI, în valoare de 3,09 miliarde DST (aproximativ 3,6 miliarde EUR) în cadrul unui acord stand-by preventiv aprobat la 25 martie 2011. Banca Mondială va acorda în continuare asistența angajată anterior de 400 milioane EUR în cadrul programului de împrumut pentru dezvoltare (DPL3) și va mai furniza până la 750 milioane EUR în cadrul finanțării bazate pe rezultate pentru asistență socială și reforme în sistemul sănătății.
(5)
Ajutorul ar trebui să fie administrat de Comisie, care urmează să convină, împreună cu autoritățile din România, după consultarea CEF, asupra condițiilor specifice de politică economică de care depinde acordarea asistenței financiare preventive. Aceste condiții ar trebui să fie stabilite într-un memorandum de înțelegere (MoU).
(6)
Având în vedere caracterul preventiv al asistenței, România nu poate solicita plata tranșelor împrumutului din partea Uniunii decât dacă se confruntă cu dificultăți legate de balanța de plăți curente sau de mișcările de capital. În cazul în care România solicită finanțare din partea Comisiei, aceasta din urmă va decide, după consultarea CEF, cu privire la activarea programului și cu privire la valoarea tranșelor și la momentul plății acestora. Condițiile financiare detaliate legate de plata unor eventuale tranșe vor fi stabilite printr-un acord-cadru de împrumut.
(7)
Asistența financiară preventivă se va acorda pentru a contribui la implementarea cu succes a programului guvernamental de politici economice; în acest mod, se va sprijini și sustenabilitatea balanței de plăți a României,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Uniunea pune la dispoziția României asistență financiară preventivă pe termen mediu în valoare de maximum 1,4 miliarde EUR. În cazul în care mecanismul este activat și se efectuează plăți, asistența se furnizează sub forma unui împrumut cu scadență medie de maximum 7 ani.
(2) Asistența financiară preventivă din partea Uniunii poate fi activată până la 31 martie 2013, dată până la care pot fi solicitate și plățile.
Articolul 2
(1) Asistența va fi administrată de Comisie într-un mod compatibil cu angajamentele luate de România și cu recomandările Consiliului, în special în contextul aplicării programului național de reformă (PNR), precum și al actualizării anuale a programului de convergență (PC) al României.
(2) Comisia convine, împreună cu autoritățile române, după consultarea CEF, asupra condițiilor specifice de politică economică de care depinde asistența financiară preventivă, după cum se prevede la articolul 3 alineatul (3). Aceste condiții se stabilesc în MoU, luându-se în considerare angajamentele și recomandările menționate la alineatul (1). Condițiile financiare detaliate se stabilesc de către Comisie în acordul-cadru de împrumut.
(3) Comisia verifică la intervale regulate, în colaborare cu CEF, respectarea condițiilor de politică economică aferente asistenței.
Articolul 3
(1) Comisia procedează la examinarea posibilității de activare a asistenței financiare preventive din partea Uniunii, în urma unei solicitări scrise adresate de România Comisiei. Comisia decide, după consultarea CEF, dacă se justifică activarea programului și solicitarea plăților în cadrul acestuia; de asemenea, ea decide valoarea eventualelor tranșe și momentul acordării acestora. În cazul în care asistența financiară este activată, fondurile pot fi puse la dispoziția beneficiarului în cel mult trei tranșe, a căror valoare și calendar de plată se stabilesc într-un act adițional la memorandumul de înțelegere. Fiecare tranșă poate fi plătită în una sau mai multe sub-tranșe.
(2) La activarea asistenței, orice plată a unei tranșe din împrumut sau a unor părți ale acestora este subordonată intrării în vigoare a actului adițional la memorandumul de înțelegere menționat la alineatul (1). Comisia decide cu privire la plata tranșelor împrumutului Uniunii sau a unor părți ale acestora, după obținerea avizului CEF.
(3) Orice plată se face pe baza implementării satisfăcătoare a programului economic al Guvernului României, care este inclus atât în PC, cât și în PNR. Mai exact, condițiile specifice de politică economică prevăzute în memorandumul de înțelegere includ, printre altele:
(a)
adoptarea de bugete și implementarea de politici compatibile cu obiective bugetare clare pentru anii fiscali 2011-2013, care să susțină consolidarea bugetară permanentă în vederea stabilizării ponderii datoriei în PIB și pentru a pune capăt situației de deficit excesiv conform recomandărilor Consiliului formulate în cadrul procedurii de deficit excesiv;
(b)
obligația de a atinge treptat niveluri de referință mai restrictive ale reducerii arieratelor de plăți ale administrației centrale și locale;
(c)
introducerea unui sistem extins de raportare pentru întreprinderile de stat care se încadrează deja în definiția administrației publice a sistemului european de conturi, precum și pentru cele care vor fi probabil reclasificate în sectorul administrației publice de către Eurostat în 2011 și 2012, astfel încât guvernul să poată evalua în permanență impactul probabil asupra deficitului public și a evoluției arieratelor, subvențiilor, transferurilor și pierderilor asociate acestor întreprinderi;
(d)
monitorizarea continuă a masei salariale din sectorul public astfel încât acesta să respecte limitele stabilite în strategia fiscală pe termen mediu;
(e)
introducerea unui sistem de coplată în funcție de venituri pentru serviciile medicale, precum și a unui sistem adecvat de verificări și controale pentru a se evita acumularea arieratelor în sistemul sănătății;
(f)
implementarea unor măsuri de îmbunătățire a administrării bugetului pentru investiții publice conform strategiei bugetare aferente perioadei 2012-2014, cu accent pe trecerea de la investițiile finanțate în întregime la nivel intern la cele cofinanțate de Uniune;
(g)
revizuirea, actualizarea și publicarea anuală a unei strategii multianuale de gestionare a datoriei;
(h)
implementarea unor măsuri strategice vizând raționalizarea sistemului de stabilire a salariilor, astfel încât evoluțiile salariale să reflecte mai bine productivitatea, și a unor reforme care să sporească flexibilitatea contractelor de muncă și a acordurilor privind orele de program, în cadrul unei abordări integrate în materie de flexicuritate;
(i)
adoptarea unor măsuri care să îmbunătățească funcționarea pieței energiei și transporturilor, în conformitate, acolo unde este cazul, cu legislația Uniunii;
(j)
implementarea unor măsuri care să îmbunătățească mediul de afaceri în sectorul serviciilor, conform Directivei 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (3);
(k)
măsuri care să consolideze și mai mult cadrul prudențial pentru instituțiile de credit și care să pregătească introducerea Standardelor internaționale de raportare financiară din 2012;
(l)
modificări legislative care să asigure corelarea dispozițiilor legii lichidării societăților de asigurare cu cele ale legii generale a insolvenței și cu cele ale legii privind societățile de asigurare și supravegherea asigurărilor;
(m)
îmbunătățirea absorbției fondurilor structurale și de coeziune din partea Uniunii și îndeplinirea obiectivelor specifice privind nivelul agregat cumulat al cheltuielilor certificate în cadrul acestor fonduri.
(4) Dacă acest lucru este necesar în vederea finanțării împrumutului, se permite utilizarea prudentă a swapurilor pe rata dobânzii cu contrapărți având cea mai înaltă calitate de credit. CEF este înștiințat de către Comisie cu privire la eventualele refinanțări ale împrumuturilor sau la modificarea condițiilor financiare.
Articolul 4
Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.
Articolul 5
Prezenta decizie se adresează României.
Adoptată la Bruxelles, 12 mai 2011.