PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 585/2012 AL CONSILIULUI
din 26 iunie 2012
de instituire a unei taxe antidumping la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Rusia și Ucraina, în urma unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, și de încheiere a procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatele (2) și (4) și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”), după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Investigații anterioare și măsuri existente
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 2320/97 (2), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel nealiat, originare, inter alia, din Rusia. Prin Decizia 2000/70/CE a Comisiei (3) a fost acceptat un angajament din partea unui exportator din Rusia. Prin Regulamentul (CE) nr. 348/2000 (4), Consiliul a instituit taxe antidumping la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația și Ucraina. Prin Regulamentul (CE) nr. 1322/2004 al Consiliului (5) s-a decis ca măsurile în vigoare aplicabile importurilor, originare, inter alia, din Rusia, să nu mai fie aplicate, ca măsură de precauție față de comportamentul anticoncurențial al anumitor producători din Uniune în trecut (a se vedea considerentul 9 din regulamentul menționat anterior).
(2)
În urma unei reexaminări efectuate în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, prin Regulamentul (CE) nr. 258/2005 (6), Consiliul a modificat măsurile definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 348/2000, a abrogat posibilitatea de scutire de taxe prevăzută la articolul 2 din respectivul regulament și a impus o taxă antidumping de 38,8 % la importurile originare din Croația și o taxă antidumping de 64,1 % la importurile originare din Ucraina, cu excepția importurilor de la Dnepropetrovsk Tube Works (denumită în continuare „DTW”), pentru care se aplica o taxă antidumping de 51,9 %.
(3)
Prin Decizia 2005/133/CE (7), Comisia a suspendat parțial măsurile definitive privind Croația și Ucraina, pentru o perioadă de nouă luni, din 18 februarie 2005. Această extindere parțială a fost prelungită pentru o perioadă suplimentară de un an prin Regulamentul (CE) nr. 1866/2005 al Consiliului (8).
(4)
Prin Regulamentul (CE) nr. 954/2006 (9), Consiliul a instituit taxe antidumping definitive la importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, originare, inter alia, din Croația, Rusia și Ucraina, a abrogat Regulamentele (CE) nr. 2320/97 și (CE) nr. 348/2000, a încheiat reexaminarea intermediară și reexaminarea în perspectiva expirării măsurilor a taxelor antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel nealiat, originare, inter alia, din Rusia și a încheiat reexaminările intermediare ale taxelor antidumping aplicabile importurilor anumitor țevi și tuburi fără sudură, din fier sau din oțel nealiat, originare, inter alia, din Croația, Rusia și Ucraina („ancheta finală”).
(5)
Prin urmare, măsurile în vigoare sunt cele stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 954/2006, adică 29,8 % pentru importurile din Croația, 35,8 % pentru importurile din Rusia, cu excepția societăților Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant și Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant și OAO Seversky Tube Works (27,2 %), și 25,7 % pentru importurile din Ucraina, cu excepția societăților OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube și OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Cu privire la CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube și OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), se reamintește faptul că denumirea societăților lor s-a modificat în februarie 2007 în CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube și, respectiv, OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Ulterior, CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube și-a încetat funcționarea ca entitate juridică și toate drepturile și obligațiile patrimoniale și extrapatrimoniale au fost preluate de LLC Interpipe Niko Tube, înființată în decembrie 2007.
(7)
În conformitate cu articolul 266 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, nivelul taxei antidumping aplicabil grupului Interpipe a fost recalculat pe baza hotărârii Curții Europene de Justiție (CEJ) din 12 februarie 2012 (11). Taxa aflată în vigoare pentru acest grup este de 17,7 %, astfel cum s-a stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 540/2012 al Consiliului (12) privind punerea în aplicare a respectivei hotărâri a CEJ.
1.2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(8)
La 28 iunie 2011, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (13), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurii antidumping aplicabile importurilor anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Croația, Rusia și Ucraina, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(9)
Reexaminarea a fost deschisă în urma unei cereri justificate în mod corespunzător, depuse la 29 martie 2011 de Comitetul de protecție a industriei tuburilor din oțel fără sudură al Uniunii Europene (denumit în continuare „solicitantul”) în numele producătorilor care reprezintă o mare parte, în cazul de față peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite tuburi și țevi fără sudură. Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor ar determina, probabil, continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
(10)
Ca urmare a reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor menționate mai sus, Comisia a inițiat, în paralel, două reexaminări parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază privind importurile anumitor tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, originare din Ucraina și Rusia (14). Aceste reexaminări parțiale au fost solicitate de un grup de producători-exportatori din Ucraina, societatea Interpipe Group și, respectiv, de un grup de producători-exportatori din Rusia, societatea TMK Group. Ambele reexaminări s-au limitat la evaluarea dumpingului doar în ceea ce privește solicitanții.
1.3. Ancheta
(11)
Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți și asociațiile lor, reprezentanții țărilor exportatoare, solicitantul și producătorii din Uniune menționați în cerere cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(12)
Având în vedere numărul mare al producătorilor-exportatori din Rusia și Ucraina, al producătorilor din Uniune și al importatorilor implicați în anchetă, în avizul de deschidere, inițial, s-a avut în vedere eșantionarea în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților menționate anterior li s-a solicitat să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea procedurii și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(13)
Dat fiind că doar un producător-exportator din Rusia și doar un producător-exportator din Ucraina au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-au exprimat dorința de a coopera în continuare cu Comisia, s-a decis să nu se aplice eșantionarea în cazul producătorilor-exportatori din Rusia și Ucraina, dar să se trimită un chestionar producătorilor respectivi. Ulterior, producătorul-exportator din Rusia care a furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere a decis să nu continue colaborarea prin trimiterea unui răspuns la chestionarul destinat producătorului-exportator din Rusia.
(14)
Nouăsprezece producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate pentru selectarea unui eșantion și și-au exprimat dorința de a coopera cu Comisia. Pe baza informațiilor primite din partea producătorilor din Uniune, Comisia a selectat, în mod provizoriu, înainte de deschidere, un eșantion de patru producători, care au fost considerați reprezentativi pentru industria Uniunii în ceea ce privește volumul de producție și vânzările produsului similar în Uniune. În urma observațiilor primite privind oportunitatea acestei alegeri în termen de 15 zile de la deschidere, Comisia a înlocuit unul dintre producătorii selectați în mod provizoriu cu un alt producător.
(15)
Patru importatori au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-au exprimat dorința de a coopera cu Comisia. Prin urmare, Comisia a decis să nu aplice eșantionarea, ci să trimită un chestionar importatorilor respectivi.
(16)
Prin urmare, au fost trimise chestionare celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, celor patru importatori și tuturor producătorilor-exportatori din cele trei țări în cauză care s-au prezentat.
(17)
Niciunul dintre producătorii-exportatori din Rusia nu a prezentat răspunsuri la chestionar. Prin urmare, se consideră că niciun producător-exportator din Rusia nu a cooperat în cadrul anchetei.
(18)
Un grup de producători-exportatori din Ucraina a trimis un răspuns la chestionar.
(19)
Un producător-exportator din Croația a trimis un răspuns la chestionar.
(20)
Au mai fost primite răspunsuri la chestionare de la cei patru producători din Uniune incluși în eșantion, de la trei importatori și de la un utilizator.
(21)
Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului rezultat și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Republica Cehă;
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia și societatea sa afiliată TGS UK, Aberdeen, Regatul Unit;
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spania și societatea sa afiliată Almesa, Barcelona, Spania;
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania;
(b)
producător-exportator din Croația:
-
CMC Sisak d.o.o.;
(c)
producător-exportator din Ucraina:
-
Interpipe Group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ucraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ucraina) și societățile comerciale afiliate LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ucraina și Interpipe Europe SA, Lugano, Elveția);
(d)
importatori/utilizatori:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italia;
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italia.
(22)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2010 și 31 martie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(23)
Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială care a dus la instituirea măsurilor în prezent în vigoare, și anume tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel („tuburi și țevi obținute fără sudură”), având o secțiune circulară, diametrul extern de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon mai mică sau egală cu 0,86, în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIS) (15), încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 și originare din Croația, Rusia și Ucraina („produsul în cauză”).
(24)
Produsul în cauză este utilizat într-o mare varietate de aplicații, precum pentru conducte pentru transportul lichidelor, în construcții pentru piloni, pentru utilizări mecanice, țevi de gaz, țevi pentru boilere și în industria petrolieră pentru tuburi de sondare („tuburi OCTG” - oil country tubular goods) utilizate pentru forare, extracție și tubare.
(25)
Tuburile și țevile obținute fără sudură pot fi livrate utilizatorului în diferite forme. De exemplu, pot fi galvanizate, filetate sau semifinite (fără tratament termic), pot avea extremități speciale sau secțiuni diferite, pot fi tăiate la dimensiune sau nu. Nu există o dimensiune standard generalizată, ceea ce explică faptul că majoritatea tuburilor și țevilor obținute fără sudură sunt fabricate în conformitate cu cerințele clientului. Tuburile și țevile obținute fără sudură sunt racordate între ele, în mod normal, prin sudură. Totuși, în anumite cazuri speciale, pot fi conectate prin propriile fileturi sau pot fi utilizate singure, rămânând însă sudabile. Ancheta a arătat că toate tuburile și țevile obținute fără sudură prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și termice și au aceleași utilizări de bază.
2.2. Produsul similar
(26)
Astfel cum s-a stabilit în ancheta anterioară, precum și în ancheta finală, această anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor a confirmat că produsul exportat către Uniune din Croația, Rusia și Ucraina, produsul fabricat și vândut pe piețele interne din Croația, Rusia și Ucraina și produsul fabricat și vândut în cadrul Uniunii de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale și sunt, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. DUMPINGUL
(27)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca dumpingul să continue sau să reapară după eventuala expirare a măsurilor în vigoare.
3.1. Observații preliminare
(28)
În cursul PAR, volumul total, înregistrat de Eurostat, al importurilor de tuburi și țevi, obținute fără sudură, din Croația, Rusia și Ucraina s-a ridicat la 42 723 de tone, ceea ce reprezintă 2,5 % din cota de piață a Uniunii.
(29)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, atunci când circumstanțele nu s-au schimbat și au fost disponibile informații, a fost utilizată aceeași metodologie ca în ancheta finală. În cazul lipsei cooperării, precum în cazul Rusiei, a trebuit să se utilizeze datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În ceea ce privește Croația și Ucraina, au fost utilizate informațiile furnizate de societățile care au cooperat, precum și informațiile publice disponibile.
3.2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
3.2.1. Metodologia generală
(30)
Metodologia generală descrisă în continuare a fost aplicată tuturor producătorilor care au cooperat din Croația și din Ucraina. Constatările referitoare la dumping pentru fiecare țară în cauză nu descriu, prin urmare, decât situația specifică a fiecărei țari exportatoare. Cu privire la Rusia, în absența cooperării din partea oricăruia dintre producătorii-exportatori ruși existenți, analiza globală, inclusiv calcularea dumpingului, se bazează pe cele mai bune date disponibile în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
3.2.2. Valoarea normală
(31)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat mai întâi pentru fiecare producător care a cooperat dacă volumul total al vânzărilor interne ale produsului similar către clienți independenți a fost reprezentativ în comparație cu volumul său total al vânzărilor la export către Uniune, adică dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export ale produsului în cauză către Uniune.
(32)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către un producător-exportator pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este direct comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a stabilit dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul PAR, volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip de produs realizate de către producătorul-exportator în cauză către clienții independenți a reprezentat cel puțin 5 % din volumul său total de vânzări ale tipului de produs comparabil exportat către Uniune.
(33)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care erau profitabile pentru fiecare tip de produs în cauză exportat pe durata PAR.
(34)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri care erau superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(35)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip, în cursul PAR.
(36)
Atunci când nu au fost realizate vânzări interne ale unui anumit tip de produs și când vânzările interne au fost insuficiente pentru tipuri de produs, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(37)
În momentul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor legate de vânzări, cheltuielilor generale și administrative, precum și profiturilor s-au bazat, în conformitate cu partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe datele efective privind producția și vânzările de produs similar, în cursul unor operațiuni comerciale normale, ale producătorului-exportator sau pe datele disponibile.
3.2.3. Prețul de export
(38)
În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
3.2.4. Comparație
(39)
Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori din grupul societăților care au cooperat au fost comparate pe o bază franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
3.2.5. Marja de dumping pentru producătorii-exportatori care au cooperat
(40)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pe tip de produs, pe o bază franco fabrică, pentru fiecare dintre societățile care au cooperat.
3.3. Croația
(41)
În cursul PAR, volumul total al importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură realizate de CMC Sisak, care este singurul producător-exportator de tuburi și țevi obținute fără sudură din Croația, a reprezentat mai puțin de 1 % din consumul total din Uniune.
3.3.1. Valoarea normală
(42)
Ancheta a stabilit că, în timp ce vânzările de pe piața internă ale produsului în cauză au fost reprezentative în conformitate cu considerentele 30 și 31 de mai sus, nu au existat vânzări în cadrul operațiunilor comerciale normale. În consecință, valoarea normală pentru producătorul care a cooperat a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(43)
Ca urmare, valoarea normală a fost stabilită pe baza costului de producție la care s-a adăugat o sumă rezonabilă pentru profit și pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, bazate pe datele disponibile.
3.3.2. Prețul de export
(44)
Producătorul care a cooperat a exportat produsul în cauză fie direct, fie prin intermediul societății sale comerciale afiliate din Elveția către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export au fost stabilite în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite de către primul client independent din Uniune.
3.3.3. Comparație
(45)
Comparația între valoarea normală construită și prețul de export s-a efectuat pe o bază franco fabrică.
(46)
Pentru a se asigura o comparație echitabilă, la același nivel comercial, s-a ținut seama de diferențele despre care s-a constatat că afectează comparabilitatea prețurilor. Au fost efectuate ajustări, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, în ceea ce privește costurile de transport, rabaturile și reducerile de prețuri, comisioanele și costurile de credit.
3.3.4. Marja de dumping
(47)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale construite și media ponderată a prețului de export către Uniune. Comparația a indicat existența unui dumping semnificativ de peste 60 % în cursul PAR.
3.4. Rusia
(48)
În cursul PAR, conform înregistrărilor Eurostat, volumul total al importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură din Rusia a fost de 10 785 de milioane de tone, reprezentând 1 % din cota de piață a Uniunii.
3.4.1. Valoarea normală
(49)
Astfel cum s-a menționat anterior, în absența cooperării din partea producătorilor-exportatori din Rusia, a trebuit să se recurgă la datele disponibile pentru a se stabili dacă dumpingul a existat în cursul PAR. În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază și în absența unor informații obținute prin chestionar, valoarea normală a fost calculată pe baza informațiilor din cererea de reexaminare și din publicațiile periodice Metal Expert privind calitatea cea mai elementară a tuburilor obținute fără sudură prelucrate la cald.
(50)
În ceea ce privește prețurile gazului în Rusia, s-a constatat că o ajustare a trebuit să fie făcută în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, atunci când măsurile au fost instituite în ancheta finală (16). Cu toate acestea, în cadrul prezentei anchete, valoarea normală a fost obținută fără a se lua în considerare dacă a fost necesară o ajustare a costurilor de gaz suportate de producătorii-exportatori ruși, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Acest lucru s-a datorat faptului că, astfel cum se arată în considerentul 53, utilizarea unui cost de producție neajustat demonstrează cu claritate că a existat dumping în cursul PAR. În consecință, ținând cont că scopul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping este de a determina dacă există vreo probabilitate ca dumpingul să continue sau să reapară în situația în care măsurile ar fi abrogate pentru a determina dacă măsurile în vigoare în prezent ar trebui menținute sau abrogate, s-a considerat că nu a fost necesar să se examineze dacă ajustarea în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază a fost justificată în acest caz.
3.4.2. Prețul de export
(51)
Prețul de export mediu a fost calculat pe baza valorii CIF obținute de la Eurostat pentru tipurile corespunzătoare de tuburi obținute fără sudură, prelucrate la cald.
3.4.3. Comparație
(52)
În absența unor date verificate furnizate prin chestionar, comparația între valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza informațiilor incluse în cerere în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
3.4.4. Marja de dumping
(53)
În conformitate cu articolul 18 alineatul (5) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie calculată și media ponderată a prețului de export către Uniune, pe tip de produs. Această comparație a demonstrat existența unui dumping de 38,4 %, valoare mai ridicată decât marja de 35,8 % constatată în cadrul anchetei finale.
3.5. Ucraina
(54)
Dintre cei trei producători-exportatori cunoscuți din Ucraina, doar un grup de producători-exportatori a cooperat cu Comisia în prezenta anchetă de reexaminare, societatea Interpipe Group. Acest producător-exportator a reprezentat aproximativ 70 % din producția totală de tuburi și țevi obținute fără sudură a Ucrainei și mai mult de 80 % din exporturile totale ale Ucrainei pentru Uniune. În cursul PAR, exporturile din Ucraina către Uniune în raport cu consumul din Uniune s-au ridicat la mai puțin de 2 %.
3.5.1. Valoarea normală
(55)
Ancheta a stabilit că vânzările interne ale produsului similar sunt reprezentative, în conformitate cu considerentele 31-33 de mai sus. În consecință, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu considerentele 34-37 de mai sus.
(56)
În ceea ce privește prețurile energiei în Ucraina, s-a constatat că a trebuit să fie făcută o ajustare în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, atunci când au fost instituite măsurile în ancheta finală (17). Cu toate acestea, în cadrul prezentei anchete, valoarea normală a fost obținută fără a se lua în considerare dacă a fost necesară o ajustare a costurilor energiei suportate de producătorii-exportatori ucrainieni, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Acest lucru s-a datorat faptului că, astfel cum se arată în considerentul 61 de mai jos, utilizarea unui cost de producție neajustat demonstrează cu claritate că a existat dumping în cursul PAR. În consecință, ținând cont că scopul unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor antidumping este de a determina dacă ar exista o probabilitate ca dumpingul să continue sau să reapară în situația în care măsurile ar fi abrogate pentru a determina dacă măsurile în vigoare în prezent ar fi menținute sau abrogate, s-a considerat că nu a fost necesar să se examineze dacă ajustarea în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază a fost justificată în acest caz.
3.5.2. Prețul de export
(57)
Societatea Interpipe group a exportat produsul în cauză prin intermediul societății sale comerciale afiliate, cu sediul în Elveția, direct către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export s-au stabilit în conformitate cu considerentul 38.
3.5.3. Comparație
(58)
Valoarea normală și prețul de export al Interpipe group au fost comparate în conformitate cu considerentul 39. Pe această bază, au fost făcute ajustări cu privire la costurile de transport, asigurări, manipulare, încărcare, costuri auxiliare, costuri de credit și comisioane, în cazul în care acestea erau aplicabile și justificate.
3.5.4. Marja de dumping
(59)
Marja de dumping a fost calculată în conformitate cu considerentul 40.
(60)
La fel ca în ancheta finală și în conformitate cu practica obișnuită a instituțiilor, s-a calculat o singură marjă de dumping pentru întregul grup. În metoda utilizată în acest scop, suma aferentă marjei de dumping a fost calculată pentru fiecare producător-exportator în parte, înainte de a determina o rată medie ponderată de dumping pentru întregul grup, în ansamblu. Trebuie remarcat faptul că această metodologie a fost diferită de metodologia utilizată în ancheta finală, în care calcularea dumpingului a fost efectuată prin reunirea producției, rentabilității și a vânzărilor în Uniune realizate de entitățile producătoare. Modificarea circumstanțelor care justifică prezenta modificare a metodologiei se datorează unei schimbări în structura corporativă a grupului care permite identificarea producătorului în cadrul grupului în ceea ce privește vânzările și producția.
(61)
Comparația a arătat existența unui dumping de peste 10 % pentru grupul de producători-exportatori care au cooperat și care au exportat către Uniune în cursul PAR.
4. PROBABILITATEA DE CONTINUARE A DUMPINGULUI
4.1. Observații preliminare
(62)
Din considerațiile de mai sus rezultă că dumpingul a continuat să fie prezent în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Prin urmare, probabilitatea continuării dumpingului în cazul în care ar fi permisă expirarea acestor măsuri este examinată în continuare.
4.1.1. Croația
(63)
Astfel cum este menționat mai sus în considerentul 46, o marjă de dumping semnificativă a fost constatată în perioada anchetei de reexaminare. Cu toate acestea, deținătorul producătorului-exportator a decis ulterior să cesioneze societatea și, ca urmare, producătorul-exportator a încetat să accepte noi comenzi în toamna anului 2011 și și-a încetat întreaga producție de tuburi și țevi obținute fără sudură până la sfârșitul anului 2011. În consecință, începând cu 2012 nu mai există o producție de tuburi și țevi obținute fără sudură în Croația și exporturile efectuate în cursul perioadei ulterioare PAR au fost în cantități foarte limitate.
(64)
Ancheta a arătat că nu sunt deținute stocuri considerabile de către societatea care a produs la comandă. Într-adevăr, dată fiind varietatea mare de țevi și costurile ridicate, nu pot fi realizate beneficii economice prin deținerea de stocuri masive.
(65)
Având în vedere considerațiile de mai sus și luând în considerare faptul că procesul de vânzare a societății este încă în curs, continuarea unui dumping al tuburilor și țevilor obținute fără sudură originare din Croația este foarte puțin probabilă pe un termen scurt până la mediu.
4.1.2. Rusia
4.1.2.1. Observații preliminare
(66)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat și o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.
(67)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din Rusia care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Rusia, atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe.
4.1.2.2. Volumul și prețurile importurilor din Rusia care au făcut obiectul unui dumping
(68)
După instituirea măsurilor definitive în iunie 2006 și revizuirea lor în august 2008 prin Regulamentul (CE) Nr. 812/2008 al Consiliului (18), importurile declarate ca fiind originare din Rusia au scăzut în mod constant și au rămas la un nivel scăzut până la sfârșitul PAR.
(69)
În aceeași perioadă, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Rusia au rămas relativ scăzute.
4.1.2.3. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Rusia
(70)
În ceea ce privește capacitatea totală de producție de tuburi și țevi obținute fără sudură din Rusia și în absența unor date verificate, mai multe surse de informații disponibile în mod public indică o capacitate de producție care depășește cu mult cererea de pe piața internă.
(71)
Deși cota de piață a Rusiei în Uniune nu depășește cu mult 1 %, capacitatea instalată estimată a Rusiei este de aproape 4 milioane de tone pe an. Industria din Rusia funcționează la un nivel de doar aproximativ 70 % din capacitatea sa de producție. Prin deducerea consumului cunoscut de pe piața internă și a volumelor de export către alte piețe, în funcție de statisticile de export rusești, există o capacitate neutilizată actuală care depășește 1 milion de tone pe an, reprezentând aproape 65 % din consumul Uniunii. În ciuda acestei capacități excedentare din prezent și pe baza informațiilor furnizate de reclamant, care nu au fost contestate de părțile interesate, s-a constatat că prezenta capacitate a Rusiei poate crește și mai mult în următorii ani. Un producător-exportator din Rusia a susținut că a funcționat la un nivel mai mare al capacității și că nu a avut intenția de a-și extinde capacitatea de producție în viitorul apropiat. Producătorul-exportator în cauză a afirmat, de asemenea, că, potrivit unei publicații comerciale reputate, ratele de utilizare a capacității în industria de tuburi și țevi obținute fără sudură din Rusia erau „ridicate”, iar volumul de producție a produsului în cauză în Rusia a fost în concordanță cu consumul de pe piața internă. Cu toate acestea, informațiile respective furnizate de societate nu erau disponibile în dosar, deoarece societatea a decis să nu coopereze, și nu au putut fi verificate. În plus, termenul „ridicat” nu a fost cuantificat în respectiva publicație și nu a permis constatarea în această privință. Prin urmare, observațiile referitoare la nivelurile de producție și consum din Rusia ale produsului în cauză nu a avut efecte devalorizante privind existența unei capacități neutilizate semnificative în Russia. Ar trebui observat faptul că estimarea capacității instalate, de aproape 4 milioane de tone pe an, nu a fost contestată după dezvăluirea constatărilor anchetei către toate părțile interesate.
4.1.2.4. Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe din țări terțe
(72)
Astfel cum s-a menționat mai sus, există o importantă supracapacitate de producție pe piața internă din Rusia, ceea ce sugerează o nevoie puternică și naturală de a găsi piețe alternative pentru a absorbi acest surplus de capacitate de producție.
(73)
Piața Uniunii este una dintre cele mai mari piețe din lume și continuă să crească. Având în vedere informațiile colectate în cursul anchetei, este evident, de asemenea, că societățile ruse s-au arătat foarte interesate să își dezvolte prezența pe una dintre cele mai mari piețe din lume și să își mențină o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii. Un producător-exportator din Rusia a susținut faptul că informațiile prezentate astfel cum s-a solicitat în avizul de deschidere ar fi trebuit să fie baza constatărilor referitoare la existența dumpingului și la probabilitatea de reapariție a dumpingului și a prejudiciului, în locul folosirii celor mai bune date disponibile. Cu toate acestea, atunci când acest producător-exportator din Rusia a ales să nu mai coopereze, a precizat că, datorită proceselor de restructurare internă, completarea chestionarului, care ar include informațiile transmise după deschidere, nu a putut fi utilizată pentru a stabili dacă există, în cazul său, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului sau dacă circumstanțele s-au modificat într-atât încât să justifice reexaminarea nivelului măsurilor. Prin urmare, s-a considerat că aceste informații nu au putut fi utilizate.
4.1.2.5. Constatare privind probabilitatea continuării dumpingului
(74)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate constata că dumpingul continuă să afecteze importurile din Rusia și că este foarte probabil ca aceste practici să continue. Având în vedere capacitățile de producție neutilizate actuale și potențial viitoare din Rusia și faptul că piața Uniunii este una dintre cele mai mari piețe din lume, cu un nivel atractiv al prețurilor, se poate constata că este foarte probabil ca exportatorii ruși să-și mărească în continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor expira.
4.1.3. Ucraina
4.1.3.1. Observații preliminare
(75)
În afară de analiza existenței unui dumping în cursul PAR (a se vedea considerentele 54-61 de mai sus), s-a efectuat o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.
(76)
În acest sens au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din Ucraina care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Ucraina și atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe.
4.1.3.2. Volumul și prețurile importurilor din Ucraina care au făcut obiectul unui dumping
(77)
După instituirea măsurilor definitive în iunie 2006, importurile din Ucraina au scăzut în mod semnificativ și au rămas la un nivel relativ scăzut, cu o cotă de piață a Uniunii mai mică de 2 %. În aceeași perioadă, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping originare din Ucraina au rămas relativ scăzute. În plus, prețurile medii de vânzare către alte piețe de export decât Uniunea, unde nu se aplică taxe antidumping, s-au aflat la un nivel similar sau chiar inferior față de prețurile de vânzare către Uniune.
4.1.3.3. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din Ucraina
(78)
Pe baza informațiilor accesibile publicului, există trei producători ucraineni principali de tuburi și țevi obținute fără sudură, cu o capacitate de producție totală estimată la aproximativ 1,5 milioane tone pe an sau aproximativ egală cu consumul total al Uniunii.
(79)
Deși cota de piață a Ucrainei în Uniune este puțin sub 2 %, capacitatea de producție neutilizată estimată din Ucraina este de 50 % sau de 750 000 de tone pe an, ceea ce reprezintă aproape jumătate din consumul din Uniune.
4.1.3.4. Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe
(80)
Ancheta a confirmat că toți cei trei producători ucraineni principali de tuburi și țevi obținute fără sudură exportă produsul în cauză către Uniune. Ancheta a mai stabilit că partea care a cooperat exportă către Uniune la prețuri de dumping. Informațiile accesibile publicului arată, de asemenea, faptul că ceilalți producători ucraineni principali exportă tuburi și țevi obținute fără sudură către Uniune la prețuri mai mici decât cele ale societății care a cooperat.
4.1.3.5. Constatare privind probabilitatea continuării dumpingului
(81)
Având în vedere faptul că importurile din Ucraina fac obiectul unui dumping în continuare și că vânzările la export către alte piețe de export decât Uniunea Europeană sunt efectuate la prețuri similare sau chiar mai reduse decât prețurile la nivelul Uniunii și ținând seama de capacitatea de producție neutilizată semnificativă din Ucraina și de faptul că piața Uniunii este una dintre cele mai mari piețe din lume, se poate constata că este foarte probabil ca exportatorii ucraineni să-și mărească în continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor expira.
4.2. Constatare
(82)
Având în vedere considerațiile anterioare, se constată că există un risc important și real de continuare a dumpingului cu privire la tuburile și țevile obținute fără sudură, originare din Ucraina și Rusia, în cazul în care măsurile existente expiră. Pe de altă parte, circumstanțele speciale care au fost constatate cu privire la Croația duc la constatarea că nu există riscul continuării dumpingului în cazul expirării măsurilor antidumping în vigoare cu privire la importurile de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Croația.
5. PRODUCȚIA DIN UNIUNE ȘI INDUSTRIA DIN UNIUNE
(83)
Pe teritoriul Uniunii, tuburile și țevile obținute fără sudură sunt fabricate de către circa 19 producători/grupuri de producători, care constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(84)
Astfel cum se arată în considerentul 14, a fost selectat un eșantion de patru producători/grupuri de producători din rândul următorilor 19 producători ai Uniunii care au prezentat informațiile solicitate:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Republica Cehă;
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., România;
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Germania;
-
Huta Batory, Polonia;
-
Ovako Steel AB, Suedia;
-
Productos Tubulares S.A., Spania;
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Germania;
-
Rurexpol Sp. z o.o., Polonia;
-
Silcotub, România;
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italia;
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spania;
-
TMK Artrom, România;
-
Valcovny Trub Chomutov, Republica Cehă;
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Franța;
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Republica Cehă;
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Germania;
-
V & M, Franța;
-
Voest Alpine Tubulars, Austria;
-
Železiarne Podbrezová, Republica Slovacă.
(85)
Se observă că cei patru producători ai Uniunii incluși în eșantion reprezentau 30 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR și 35 % din vânzările totale de pe piața Uniunii, pe când cei 19 producători din Uniune menționați mai sus reprezentau 100 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, valoare considerată a fi reprezentativă pentru întreaga producție a Uniunii.
6. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
6.1. Consumul de pe piața Uniunii
(86)
Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii și pe baza datelor furnizate de Eurostat pentru toate importurile UE.
(87)
Pe baza acestor date, s-a constatat că consumul din Uniune a scăzut cu 34 %, de la 2 597 110 tone la 1 724 743 tone, între 2008 și PAR. Consumul a fost foarte ridicat în 2008, ceea ce poate fi explicat prin faptul că prețurile ridicate ale petrolului și gazului din 2008 au încurajat investițiile în aceste sectoare și, prin urmare, au determinat creșterea cererii. Scăderea a avut loc pe deplin în 2009, când consumul a scăzut cu aproape 50 %. După 2009, consumul a început să crească din nou, o tendință care a continuat până la PAR.
2008
2009
2010
PAR
Consumul din Uniune (în tone)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indice
100
52
62
66
6.2. Importurile originare din țările în cauză
6.2.1. Cumularea
(88)
În cadrul anchetelor anterioare, importurile de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Croația, Rusia și Ucraina au fost evaluate cumulat, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a examinat și dacă o evaluare cumulativă este de asemenea relevantă pentru ancheta actuală.
(89)
În acest sens, s-a constatat că marja de dumping stabilită în raport cu importurile din fiecare țară era superioară nivelului de minimis. În ceea ce privește cantitățile, s-a efectuat o analiză prospectivă a volumelor de export probabile pentru fiecare țară, în cazul abrogării măsurilor. Aceasta a arătat că, în cazul abrogării măsurilor, importurile din Rusia și Ucraina, spre deosebire de cele din Croația, ar crește, probabil, la niveluri considerabil superioare celor atinse în cursul PAR și ar depăși, cu siguranță, pragul de minimis. În ceea ce privește Croația, s-a constatat că importurile către Uniunea Europeană au fost neglijabile în cursul perioadei luate în considerare, iar producția a încetat complet după PAR. Prin urmare, nu este foarte probabil ca, pe termen scurt, această situație să se modifice.
(90)
Având în vedere faptul că volumul importurilor care fac obiectul unui dumping din Croația în cursul PAR a fost neglijabil și faptul că nu este probabil ca acesta să crească din cauza motivelor explicate în considerentul 88 de mai sus, s-a considerat că criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază nu au fost îndeplinite în ceea ce privește importurile provenite din Croația.
(91)
În ceea ce privește importurile din cele trei țări în cauză, ancheta a constatat că tuburile și țevile obținute fără sudură, importate din aceste țări, au caracteristici tehnice și fizice de bază similare. De asemenea, diversele tipuri de tuburi și țevi obținute fără sudură importate erau substituibile tipurilor produse în Uniune și au fost comercializate în Uniune în toată această perioadă. Având în vedere aceste elemente, s-a considerat că tuburile și țevile obținute fără sudură importate, originare din țările în cauză, au concurat cu tuburile și țevile obținute fără sudură produse în Uniune.
(92)
Pe baza celor de mai sus, s-a considerat, în consecință, că criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite cu privire la Rusia și Ucraina. În consecință, importurile din aceste două țări au fost examinate cumulat. Întrucât criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază, în special condițiile de concurență dintre produsele importate, nu au fost îndeplinite cu privire la Croația, importurile originare din această țară au fost examinate individual.
6.3. Importurile din Rusia și Ucraina
6.3.1. Volumul, cota de piață și prețul de import
(93)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză originar din Rusia și Ucraina a scăzut cu 47 % în cursul perioadei luate în considerare. Mai precis, o scădere importantă cu 44 % a avut loc în 2009 și, de atunci, importurile au scăzut ușor de la 40 611 la 38 108 tone. Această evoluție trebuie să fie privită în contextul unui consum în scădere.
(94)
Cota de piață deținută de importurile din Rusia și Ucraina a scăzut de la 2,7 %, la 2,2 % în cursul perioadei luate în considerare.
(95)
În ceea ce privește prețurile medii ponderate ale importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură, acestea au scăzut cu 15 % în 2009 și apoi au crescut din nou pentru a atinge, în cursul PAR, același nivel ca în 2008. Această scădere și creștere ulterioară a urmat, în linii mari, tendința costului materiilor prime.
2008
2009
2010
PAR
Importuri (tone)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indice
100
56
55
53
Cota de piață (%)
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indice
100
111
93
88
Prețul importurilor
741,03
627,66
649,96
734,22
Indice
100
85
88
99
6.3.2. Subcotarea prețurilor
(96)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori ruși, a fost necesar ca subcotarea prețurilor privind importurile din Rusia să fie stabilită pe baza statisticilor referitoare la importuri, în funcție de codul NC, utilizându-se informațiile colectate pe baza articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. Subcotarea prețurilor privind importurile din Ucraina a fost stabilită utilizând prețurile de export practicate de producătorul-exportator ucrainean care a cooperat, fără taxa antidumping. Prețurile de vânzare relevante ale industriei Uniunii au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, pe o bază franco fabrică. În cursul PAR, marja de subcotare pentru importurile de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Rusia și Ucraina, a fost cuprinsă între 20,4 % și 55,4 % (fără taxa antidumping).
6.4. Importurile din Croația
6.4.1. Volumul, cota de piață și prețul importurilor din Croația
(97)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză originar din Croația a crescut cu 133 % în cursul perioadei luate în considerare. Foarte puține importuri au fost realizate în 2008, apoi importurile au crescut până în 2010, iar în cursul PAR acestea au scăzut din nou. În ansamblu, nivelul importurilor din Croația a rămas foarte scăzut în cursul întregii perioade luate în considerare.
(98)
În perioada luată în considerare, cota de piață a importurilor din Croația a crescut de la 0,1 % la 0,3 %.
(99)
În ceea ce privește prețurile importurilor, acestea au scăzut constant, cu 23 % în cursul perioadei luate în considerare.
2008
2009
2010
PAR
Importuri
indice
100
153
251
233
Cota de piață (%)
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Prețul importurilor
indice
100
89
74
77
6.4.2. Subcotarea prețurilor
(100)
Subcotarea prețurilor a fost stabilită prin utilizarea prețurilor de export ale producătorului croat care a cooperat, fără taxa antidumping, și s-a constatat că este de 29,3 %. În lipsa unui alt producător-exportator din Croația, această constatare este valabilă și pentru întreaga țară.
6.5. Altă țară vizată de măsurile antidumping
(101)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură originare din Republica Populară Chineză, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 926/2009 al Consiliului (19) a scăzut cu 80 % în perioada luată în considerare.
(102)
Cota de piață a importurilor din China a scăzut de la 20,5 % în 2008 la 3,1 % în cursul PAR.
7. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(103)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
7.1. Observații preliminare
(104)
Având în vedere faptul că eșantionarea a fost utilizată cu privire la industria Uniunii, prejudiciul a fost evaluat atât pe baza informațiilor colectate la nivelul întregii industrii a Uniunii definite în considerentul 57, precum și pe baza informațiilor colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(105)
În cazul în care se apelează la eșantionare, conform practicii constante, se examinează anumiți indicatori de prejudiciu (producție, capacități, productivitate, vânzări, cotă de piață, creștere și ocuparea forței de muncă) pentru industria Uniunii în ansamblu, în timp ce acei indicatori de prejudiciu legați de performanța societăților individuale, respectiv prețurile, costurile de producție, rentabilitatea, salariile, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital sunt examinați pe baza datelor colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
7.2. Date privind industria Uniunii
(a) Producția
(106)
Producția industriei Uniunii a scăzut cu 16 % între 2008 și PAR, și anume de la 3 479 266 de tone la 2 917 325 de tone. Volumul producției a scăzut semnificativ cu 43 % în 2009, ca urmare a declinului activității economice mondiale. Ca urmare a îmbunătățirii cererii, acesta s-a redresat în 2010 și în cursul PAR și a crescut cu 27 % între 2009 și PAR, dar nu a mai atins nivelul din 2008. Volumul producției a urmat o tendință similară cu cea a consumului, dar a cunoscut o scădere mai redusă decât consumul pe piața Uniunii, drept consecință a cererii de pe piețele din afara UE.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Volumul producției (tone)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indice
100
57
77
84
(b) Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(107)
Capacitatea de producție a rămas stabilă în cursul perioadei luate în considerare. Întrucât producția a scăzut cu 16 %, utilizarea capacității rezultată s-a redus de la 80 % în 2008 la 67 % în cursul PAR. Principala scădere de la 80 % la 45 % a avut totuși loc în 2009, ca urmare a diminuării volumului producției. În 2010 și în cursul PAR, gradul de utilizare a capacității a crescut constant.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Capacitate
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indice
100
101
100
101
Utilizarea capacității
80 %
45 %
62 %
67 %
Indice
100
56
77
83
(c) Stocuri
(108)
În ceea ce privește stocurile, cea mai mare parte a producției este realizată pentru a răspunde unor comenzi. Prin urmare, în timp ce nivelul stocurilor producătorilor incluși în eșantion a scăzut semnificativ în 2009, dar a crescut cu o fluctuație ușoară în 2010 până la PAR aproape la nivelul din 2008, se consideră că, în acest caz, stocurile nu constituie un indicator relevant al prejudiciului.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Stocuri finale (tone)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indice
100
78
101
98
(d) Volumul vânzărilor
(109)
Vânzările realizate de industria Uniunii pe piața Uniunii au scăzut cu 21 % între 2008 și PAR. După ce a scăzut cu 42 % în 2009, volumul vânzărilor a crescut din nou cu 21 % până la PAR. Această evoluție corespunde evoluției consumului în cadrul Uniunii, care a scăzut cu 48 % în 2009, ca urmare a recesiunii economice, și a început să se redreseze ulterior.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Vânzări către clienți independenți din Uniune (tone)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indice
100
58
73
79
(e) Cota de piață
(110)
Industria Uniunii a reușit să își crească cota de piață treptat, din 2008 până la PAR. Această creștere se datorează în principal măsurilor antidumping în vigoare împotriva importurilor din Republica Populară Chineză, începând cu anul 2009. Cota de piață de mai jos reprezintă cota din totalul vânzărilor industriei Uniunii, atât către clienți independenți, cât și către clienți de legătură din Uniune, ca procent din consumul Uniunii.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Cota de piață
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indice
100
112
120
121
(f) Creșterea
(111)
Între 2008 și PAR, când consumul în cadrul Uniunii a scăzut cu 34 %, volumul vânzărilor realizate de industria Uniunii a scăzut cu doar 21 %. Industria Uniunii și-a majorat astfel cota de piață, în timp ce importurile din Rusia și Ucraina au pierdut 0,6 % în cursul aceleiași perioade.
(g) Ocuparea forței de muncă
(112)
Nivelul ocupării forței de muncă în industria Uniunii a scăzut cu 8 % între 2008 și PAR. Scăderea a început în 2009, a continuat în 2010, dar în cursul PAR a crescut din nou cu 11 % față de 2010. Aceasta indică faptul că industria Uniunii a fost în măsură să se adapteze noii situații de pe piață.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Ocuparea forței de muncă
14 456
13 131
12 073
13 368
Indice
100
91
84
92
(h) Productivitatea
(113)
Productivitatea forței de muncă a industriei Uniunii, măsurată ca producție per echivalent normă întreagă (denumit în continuare „ENI”) anual, a fost fluctuantă în perioada luată în considerare.
Industria Uniunii
2008
2009
2010
PAR
Productivitate (tone/angajat)
240,7
150,8
221,6
218,2
Indice
100
63
92
91
(i) Amploarea marjei de dumping
(114)
În ceea ce privește impactul amplorii marjei de dumping efective asupra industriei Uniunii, acesta nu poate fi considerat neglijabil, având în vedere volumul general al importurilor din țările în cauză.
7.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion
(a) Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(115)
Prețurile unitare de vânzare ale industriei Uniunii au scăzut cu 13 % între 2008 și PAR. Prețurile au crescut ușor în 2009, apoi au scăzut cu 17 % în 2010. În cursul PAR, prețurile au înregistrat o ușoară creștere în comparație cu 2010. Această evoluție a prețului este legată de faptul că 2008 a fost un an cu o cerere foarte ridicată și cu prețuri ridicate ale materiei prime, ceea ce a dus la o creștere a prețurilor de vânzare. Efectele acestei evoluții au putut fi încă resimțite în prima parte a anului 2009. Începând din a doua parte a anului 2009, cererea a scăzut semnificativ și prețurile au scăzut, urmând tendința de scădere a prețurilor materiilor prime. În cursul PAR, scăderea prețurilor pare să fi încetat.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Preț unitar de vânzare mediu în UE (EUR/tonă)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indice
100
101
84
87
(b) Salariile
(116)
Între 2008 și PAR, salariul mediu per ENI a scăzut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare. Cu toate acestea, nu se poate formula o constatare semnificativă.
(c) Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(117)
Investițiile în industria tuburilor și țevilor obținute fără sudură au crescut cu 24 % în perioada luată în considerare. Investițiile au fost considerabile și s-au ridicat la peste 100 milioane EUR în cursul PAR. Industria tuburilor și țevilor obținute fără sudură este o industrie cu utilizare intensivă a capitalului, care necesită investiții semnificative în liniile de producție pentru a rămâne competitivă. Ancheta a arătat că investițiile au fost realizate în vederea menținerii capacității de producție la nivelul actual al acesteia, și nu în scopul creșterii volumului producției. S-a constatat, de asemenea, că producătorii din eșantion nu s-au confruntat cu dificultăți în mobilizarea capitalurilor în cursul perioadei luate în considerare.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Investiții (1 000 EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indice
100
110
122
124
(d) Rentabilitatea pe piața Uniunii
(118)
Deși rentabilitatea a scăzut cu 66 % în cursul perioadei examinate, producătorii din eșantion au reușit să realizeze profituri pe parcursul întregii perioade luate în considerare. Profiturile obținute între 2008 și PAR au fost superioare profitului țintă de 3 %, stabilit în cadrul anchetei finale. 2008 a fost un an foarte bun cu profituri ridicate. În 2009 și în 2010, de asemenea, rentabilitatea a scăzut cu 50 % față de anul precedent, dar, în cursul PAR, rentabilitatea a crescut din nou cu 35 % în comparație cu 2010, reprezentând 6,6 %. Industria Uniunii a reușit să se adapteze la cererea scăzută din UE și a fost sprijinită de cererea mondială susținută pentru producătorii incluși în eșantion, ceea ce le-a permis să dilueze costurile fixe. Scăderea rentabilității după 2008 se explică prin încetinirea economică care a avut ca rezultat o scădere semnificativă a cererii, o reducere a prețurilor și prin scăderea volumului producției, ceea ce a avut un impact negativ asupra costului de producție.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Rentabilitatea pe piața Uniunii (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indice
100
49
25
34
(e) Randamentul investițiilor
(119)
Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit total generat de sectorul tuburilor și țevilor obținute fără sudură, în procente din valoarea contabilă netă a activelor asociate direct și indirect cu producția de tuburi și țevi obținute fără sudură, a urmat, în linii mari, tendința rentabilității prezentată mai sus pe parcursul întregii perioade luate în considerare și a rămas pozitiv pe parcursul întregii perioade luate în considerare. Randamentul investițiilor a scăzut cu 80 % în perioada luată în considerare, dar în cursul PAR a crescut din nou cu 50 % în comparație cu 2010.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
ROI (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indice
100
23
13
20
(f) Fluxul de numerar
(120)
Situația fluxului de numerar s-a deteriorat semnificativ între 2008 și PAR, scăzând cu 93 %. Tendința fluxului de numerar nu a urmat tendința rentabilității, datorită costului de amortizare care este, în mod tradițional, ridicat pentru acest tip de industrie cu utilizare intensivă a capitalului.
Producători incluși în eșantion
2008
2009
2010
PAR
Fluxul de numerar (1 000 EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indice
100
74
10
7
(g) Redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare
(121)
Deși indicatorii examinați anterior arată că industria Uniunii a fost afectată de recesiunea economică, prin scăderea volumului vânzărilor, a volumului producției, a randamentului investițiilor și a fluxului de numerar, aceștia indică, de asemenea, faptul că industria Uniunii și-a adaptat echipamentele de producție pentru a face față provocărilor specifice noului mediu economic și pentru a valorifica ocaziile pe piața Uniunii și pe piețele din afara Uniunii, în special în segmentele în care pot fi atinse marje ridicate. Îmbunătățirea situației economice și financiare a industriei Uniunii ca urmare a instituirii de măsuri antidumping în 2006, împotriva importurilor originare din țările în cauză, și în 2009, împotriva importurilor originare din Republica Populară Chineză, arată că măsurile sunt eficiente și că s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare, cu toate că nu a mai atins nivelul de rentabilitate din 2008.
7.4. Constatare
(122)
Deși consumul a scăzut cu 34 %, industria Uniunii a reușit să își crească cota de piață, iar volumul producției și volumul de vânzări au scăzut mai puțin decât consumul. În ceea ce privește rentabilitatea, industria Uniunii a fost rentabilă pe întreaga durată a perioadei luate în considerare. Pe baza constatărilor de mai sus, se poate ajunge la constatarea că industria Uniunii nu a suferit niciun prejudiciu material în cursul perioadei luate în considerare.
8. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(123)
Astfel cum se explică în considerentele 69, 70, 77 și 78, producătorii-exportatori din Rusia și Ucraina au potențialul de a-și majora semnificativ volumul exporturilor către Uniune prin utilizarea capacităților neutilizate disponibile de aproximativ 1 750 000 de tone, care echivalează cu întregul consum al Uniunii. Capacitatea totală a producătorilor-exportatori din Rusia și Ucraina se ridică la 5 500 000 tone. Prin urmare, există probabilitatea ca, în cazul abrogării măsurilor, cantități substanțiale de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Rusia și din Ucraina, să intre pe piața Uniunii, pentru a recâștiga cota de piață pierdută datorită măsurilor antidumping în vigoare și pentru a atinge o cotă chiar mai ridicată.
(124)
Astfel cum s-a subliniat în considerentul 95, s-a constatat că prețurile importurilor originare din Rusia și Ucraina sunt reduse și subcotează prețurile UE. Cel mai probabil, aceste prețuri se vor menține. Într-adevăr, în cazul Ucrainei, astfel cum s-a specificat în considerentul 80, prețurile pot chiar înregistra o nouă scădere. Această politică în materie de prețuri, combinată cu capacitatea exportatorilor din aceste țări de a livra cantități semnificative de produs în cauză pe piața Uniunii, ar conduce foarte probabil la scăderea prețurilor pe piața Uniunii, cu un impact negativ preconizat asupra situației economice a industriei Uniunii. Astfel cum s-a arătat mai sus, performanța financiară a industriei Uniunii este strâns legată de nivelul prețurilor de pe piața Uniunii. Prin urmare, este probabil ca, în cazul în care industria Uniunii ar fi expusă unei creșteri a volumelor importurilor din Rusia și din Ucraina la prețuri de dumping, aceasta să aibă drept rezultat o deteriorare a situației sale financiare, astfel cum s-a constatat în ancheta finală. Pe această bază, se ajunge la constatarea că abrogarea măsurilor împotriva importurilor originare din Rusia și din Ucraina ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.
(125)
Este important să reamintim faptul că măsurile antidumping au fost impuse în 2006 în vederea contrabalansării dumpingului prejudiciabil produs de importurile provenite din, inter alia, Croația, Rusia și Ucraina. Cu toate acestea, industria Uniunii nu a putut beneficia pe deplin de aceste măsuri, deoarece cotele de piață din țările respective au fost înlocuite cu importurile la prețuri scăzute originare din China. Acest lucru a avut, cu siguranță, un efect de limitare a redresării industriei Uniunii până la momentul în care măsurile au fost instituite împotriva Chinei în 2009. Prin urmare, se poate constata că redresarea industriei Uniunii în urma practicilor de dumping anterioare nu poate fi considerată completă și că industria Uniunii rămâne vulnerabilă în fața efectului prejudiciabil cauzat probabil de prezența cantităților substanțiale de importuri care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
(126)
În ceea ce privește Croația și astfel cum este indicat în considerentul 60, singura instalație de producție este de vânzare, producția a încetat complet și este improbabil să fie reluată la scurt timp. În plus, date fiind volumele neglijabile exportate către Uniune, chiar și în cazul în care capacitatea ar fi reluată la scurt timp, este foarte puțin probabil ca volumul care poate fi exportat către Uniune să ajungă la nivelul volumelor exportate în trecut.
(127)
Prin urmare, ținând seama de exporturile neglijabile în perioada luată în considerare și de faptul că producția a încetat complet după PAR, se constată că abrogarea măsurilor privind importurile originare din Croația nu ar determina, cel mai probabil, reapariția prejudiciului pentru industria Uniunii.
9. INTERESUL UNIUNII
9.1. Introducere
(128)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente în cazul Rusiei și al Ucrainei contravine interesului Uniunii, în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Trebuie amintit că, în anchetele anterioare, s-a considerat că adoptarea de măsuri nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(129)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida constatărilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase care ar conduce la constatarea că menținerea măsurilor împotriva importurilor originare din Rusia și din Ucraina nu este în interesul Uniunii, în acest caz specific.
9.2. Interesul industriei Uniunii
(130)
Industria Uniunii s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest lucru a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice în timpul perioadei luate în considerare. În special, faptul că industria Uniunii și-a mărit cota de piață în cursul perioadei luate în considerare este un indiciu solid al faptului că industria Uniunii a reușit să se adapteze la noile condiții ale pieței. De asemenea, industria Uniunii a rămas rentabilă în cursul perioadei luate în considerare.
(131)
Se poate preconiza, în mod rezonabil, că industria Uniunii va continua să înregistreze beneficii dacă măsurile sunt menținute. Instituirea măsurilor va permite industriei Uniunii să-și crească volumul vânzărilor și nivelul de profit care să permită continuarea investițiilor în instalații de producție. Dacă măsurile împotriva importurilor originare din Rusia și Ucraina nu sunt menținute, industria Uniunii va suferi, probabil, din nou un prejudiciu generat de creșterea importurilor din țările respective la prețuri de dumping, iar situația sa financiară se va deteriora.
9.3. Interesul importatorilor
(132)
Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ asupra importatorilor. Astfel cum se menționează în considerentul 18, trei importatori au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la prezenta anchetă. Aceștia au indicat că măsurile determină creșterea prețurilor. Cu toate acestea, astfel cum ancheta a arătat că importatorii care au cooperat obțin tuburile și țevile obținute fără sudură de la diverși furnizori din numeroase țări diferite și că prețurile au fost la niveluri concurențiale, posibilul impact al prelungirii măsurilor asupra importurilor din Rusia și Ucraina va fi limitat.
(133)
Pe baza celor de mai sus, s-a constatat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ important asupra situației financiare a importatorilor și că menținerea măsurilor nu i-ar afecta în mod necorespunzător.
9.4. Interesul utilizatorilor
(134)
Pe baza datelor disponibile, se pare că tuburile și țevile obținute fără sudură dețin o cotă relativ mică în costurile de producție ale utilizatorilor. Tuburile și țevile obținute fără sudură sunt, în general, componente ale unor proiecte mai importante (boilere, conducte, lucrări de construcții), reprezentând doar o parte limitată a acestora. Prin urmare, impactul posibil al menținerii măsurilor poate să nu fie unul semnificativ.
(135)
Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor cunoscuți. Astfel cum se specifică în considerentul 18, un singur utilizator a cooperat în cadrul prezentei anchete. Acesta a indicat că nu a fost afectat de existența măsurilor, întrucât erau disponibile alte surse de aprovizionare, iar tuburile și țevile obținute fără sudură nu reprezentau o cotă semnificativă din costul său de producție. În acest context, s-a ajuns la constatarea că, având în vedere impactul neglijabil al costului tuburilor și țevilor obținute fără sudură asupra industriilor utilizatoare și existența altor surse de aprovizionare, măsurile în vigoare nu au un impact semnificativ asupra industriei utilizatoare.
9.5. Constatare privind interesul Uniunii
(136)
Având în vedere cele menționate mai sus, se constată că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
10. MĂSURILE ANTIDUMPING
(137)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a menține măsurile existente în cazul importurilor de produs în cauză originar din Rusia și Ucraina și de a le abroga în cazul importurilor originare din Croația. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare.
(138)
Un exportator rus a cerut și i s-a acordat o audiere la consilierul-auditor. Respectivul exportator rus a susținut că Comisia a constatat, în mod incorect, că acesta nu a cooperat la anchetă. Acest exportator s-a manifestat ca parte interesată și a furnizat Comisiei două comunicări, legate în principal de prejudiciu, care au fost luate în considerare în mod corespunzător de către Comisie. Cu toate acestea, exportatorul respectiv nu a răspuns la chestionarul antidumping și nu a furnizat nicio informație privind prețul său de export. Prin urmare, Comisia nu putea decât să calculeze valoarea normală cu privire la Rusia pe baza celor mai bune date disponibile. Utilizarea acestei metode nu a fost contestată de către respectivul exportator. În aceste condiții, exportatorul respectiv nu poate fi considerat ca participant deplin la anchetă.
(139)
Același exportator a afirmat, de asemenea, că prezentarea de informații a fost vagă, contradictorie și insuficient motivată. Cu toate acestea, această afirmație nu a fost fondată.
(140)
Un alt exportator rus a susținut că importurile originare din Rusia nu ar trebui să fie cumulate cu cele din Ucraina. Cu toate acestea, în ancheta finală, importurile din Rusia și Ucraina au făcut obiectul unei evaluări cumulative (împreună cu importurile din Croația). Întrucât condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază sunt, în continuare, îndeplinite, în ceea ce privește importurile din Rusia și Ucraina, efectele acestor importuri au făcut obiectul unei evaluări cumulative, astfel cum s-a stabilit în considerentele 88-92. Nu au fost aduse argumente care ar justifica o modificare a metodei în acest sens.
(141)
Mai multe părți interesate au afirmat că situația industriei Uniunii nu garantează menținerea măsurilor, întrucât reapariția prejudiciului este puțin probabilă. Cu toate acestea, nu au fost aduse argumente noi care să conducă la o constatarea diferită cu privire la reapariția prejudiciului, astfel cum s-a stabilit în considerentele 123-127 de mai sus.
(142)
De asemenea, mai multe părți interesate au afirmat că durata măsurilor este nejustificată și necesită expirarea acestora. În această privință, trebuie să fie reamintit faptul că aceasta este prima reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în ceea ce privește definiția produsului. Măsurile referitoare la domeniul de aplicare al acestui produs sunt în vigoare doar din 2006, perioadă care nu poate fi considerată nejustificat de lungă. Într-adevăr, măsurile erau în vigoare între 1997 și 2004 privind importurile din Rusia și între 2000 și 2004 privind importurile din Croația și Ucraina, dar măsurile în cauză vizau definiția produsului într-o măsură mai mică. În orice caz, după cum s-a constatat în prezenta anchetă, condițiile prevăzute la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază au fost îndeplinite pentru continuarea măsurilor, iar faptul că măsurile au fost în vigoare timp de câțiva ani este irelevant.
(143)
În sfârșit, s-a afirmat că importurile din Rusia sunt tratate în mod diferit decât importurile din Belarus și Croația, lucru ce poate fi considerat discriminatoriu. Această afirmație nu reflectă realitatea, întrucât situația referitoare la aceste țări este total diferită. Plângerea referitoare la importurile din Belarus a fost retrasă ulterior, iar procedura a fost încheiată în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază (20). După comunicarea informațiilor, nu a fost furnizat niciun indiciu care să arate că o astfel de încheiere nu ar fi în interesul Uniunii. În ceea ce privește Croația, astfel cum este prevăzut în considerentele 63-65, producția din Croația a fost încetată.
(144)
Prin urmare, se poate constata că observațiile primite nu sunt de așa natură încât să schimbe constatările de mai sus.
(145)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de tuburi și țevi obținute fără sudură, originare din Rusia și Ucraina ar trebui menținute. În schimb, ar trebui să se permită expirarea măsurilor aplicabile importurilor din Croația,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, cu secțiune circulară, având un diametru exterior de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon (CEV) mai mică sau egală cu 0,86 în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIS) (21), încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 (22) (codurile TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 și 7304599320), originare din Rusia și Ucraina.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco la frontiera Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produsului prezentat în alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilit după cum urmează:
Țară
Societate
Taxă antidumping compensatorie
%
Cod suplimentar TARIC
Rusia
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Toate celelalte societăți
35,8
A999
Ucraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube and OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Toate celelalte societăți
25,7
A999
(3) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
(4) Se încheie procedura de reexaminare privind anumite tuburi și țevi obținute fără sudură, din fier sau din oțel, având o secțiune circulară, având un diametru extern de maximum 406,4 mm și o valoare de echivalent carbon (CEV) mai mică sau egală cu 0,86, în conformitate cu formula și analizele chimice ale Institutului Internațional de Sudură (IIS), încadrate în prezent la codurile NC ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 și ex 7304 59 93 și originare din Croația.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 26 iunie 2012.