PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 436/2011
ze dne 5. května 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 690/2008, kterým se uznávají chráněné zóny ve Společenství, v nichž je zdravotní stav rostlin vystaven zvláštnímu ohrožení
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 2 odst. 1 písm. h) uvedené směrnice,
s ohledem na žádosti České republiky, Řecka, Francie a Itálie,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na základě nařízení Komise (ES) č. 690/2008 (2) byly některé členské státy nebo některé oblasti v členských státech uznány za chráněné zóny ohledně určitých škodlivých organismů. V některých případech bylo uznání uděleno na omezenou dobu, aby mohl dotčený členský stát poskytnout úplné údaje nezbytné k tomu, aby se prokázalo, že se dané škodlivé organismy v dotčeném členském státě nebo v dotčené oblasti nevyskytují, nebo aby mohl dotčený členský stát dokončit úsilí o eradikaci takových organismů.
(2)
Celé území Řecka bylo do 31. března 2011 uznáno za chráněnou zónu ohledně Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer a Ips duplicatus Sahlberg.
(3)
V roce 2010 Řecko provedlo průzkumy a jejich výsledky oznámilo Komisi v souladu s čl. 2 odst. 1 písm. h) třetím a pátým pododstavcem směrnice 2000/29/ES. Návštěva Řecka odborníky Komise v období od 24. do 31. ledna 2011 potvrdila, že uvedený členský stát nadále dosahuje značného pokroku co do organizace a provádění zmíněných průzkumů a oznamování jejich výsledků. Řecko bude nicméně muset prokázat, že dosažený pokrok je udržitelný.
(4)
Výsledky průzkumů provedených v Řecku v roce 2010 ukazují, že byl pouze jedenkrát zjištěn Ips cembrae Heer a nebyl zjištěn výskyt ostatních pěti dotčených organismů. Vzhledem k těmto výsledkům a k závěrům návštěvy Řecka odborníky Komise je vhodné Řecko na další tři roky uznat za chráněnou zónu ohledně uvedených organismů, aby mu byl poskytnut potřebný čas ke shromáždění a předložení údajů potvrzujících, že se uvedené organismy, s výjimkou Ips cembrae Heer, na jeho území nevyskytují, a v případě Ips cembrae Heer čas na dokončení úsilí o jeho eradikaci a ke shromáždění a předložení údajů potvrzujících, že se tento organismus na jeho území již nevyskytuje.
(5)
Celé území Řecka bylo uznáno za chráněnou zónu ohledně Citrus tristeza virus (evropské kmeny). Ve své výroční zprávě za rok 2010 o provedeném úředním průzkumu ohledně přítomnosti uvedeného škodlivého organismu Řecko oznámilo, že pozitivní výsledek testů na přítomnost uvedeného škodlivého organismu byl zjištěn u 104 stromů v prefektuře Argolida. Pozorování provedená odborníky Komise během jejich návštěvy v Řecku od 24. do 31. ledna 2011 potvrdila, že se Citrus tristeza virus (evropské kmeny) v uvedené prefektuře vyskytuje přinejmenším tři poslední roky navzdory eradikačním opatřením, která přijaly řecké orgány a která se ukázala jako neúčinná. Citrus tristeza virus (evropské kmeny) je tudíž nutno považovat v prefektuře Argolida za usídlený. Uvedená prefektura by proto neměla být nadále uznána za chráněnou zónu ohledně uvedeného škodlivého organismu.
(6)
Celé území Španělska bylo uznáno za chráněnou zónu ohledně Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.. Španělsko předložilo údaje prokazující, že Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. je v současné době usídlen v autonomní oblasti Castilla y León. Opatření uplatňovaná po dobu dvou po sobě následujících let, 2009 a 2010, za účelem eradikace uvedeného škodlivého organismu se ukázala jako neúčinná. Autonomní oblast Castilla y León by proto neměla být nadále uznána za chráněnou zónu ohledně uvedeného škodlivého organismu.
(7)
Celé území České republiky, některé regiony ve Francii (Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko) a jeden region v Itálii (Basilicata) byly uznány za chráněné zóny ohledně Grapevine flavescence dorée MLO do 31. března 2011. Údaje poskytnuté Českou republikou, Francií a Itálií od udělení zmíněného uznání dokazují, že uvedený škodlivý organismus se v dotčených chráněných zónách nevyskytuje. Celé území České republiky, regiony Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko ve Francii a region Basilicata v Itálii by tudíž měly být nadále uznány za chráněné zóny ohledně uvedeného organismu.
(8)
Itálie požádala o uznání regionu Sardinie za chráněnou zónu ohledně škodlivého organismu Grapevine flavescence dorée MLO. Na základě průzkumů provedených v letech 2004-2010 Itálie předložila důkazy, že se dotčený škodlivý organismus v regionu Sardinie nevyskytuje, přestože jsou v tomto regionu příznivé podmínky pro jeho usídlení. Bude nicméně nutné provést další průzkumy. Tyto průzkumy by měly být sledovány odborným dohledem Komise. Sardinie by proto měla být uznána za chráněnou zónu ohledně Grapevine flavescence dorée MLO pouze na období tří let.
(9)
Nařízení (ES) č. 690/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(10)
U některých uvedených chráněných zón platnost uznání skončí 31. března 2011. Toto nařízení by se proto mělo použít ode dne 1. dubna 2011, aby se umožnilo nepřerušené trvání uznání pro všechny chráněné zóny.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha I nařízení (ES) č. 690/2008 se mění takto:
1)
Ve druhém sloupci bodů 4, 5 a 7 až 10 písmene a) po slově „Řecko“ se slova „(do 31. března 2011)“ nahrazují slovy „(do 31. března 2014)“.
2)
Ve druhém sloupci bodu 2 písmene b) se za slovo „Španělsko“ vkládají slova „(s výjimkou autonomní oblasti Castilla y León)“.
3)
Písmeno d) se mění takto:
a)
Ve druhém sloupci bodu 3 se za slovo „Řecko“ vkládají slova „(s výjimkou prefektury Argolida)“.
b)
Bod 4 se nahrazuje tímto:
„4.
Grapevine flavescence dorée MLO
Česká republika, Francie (Alsasko, Champagne-Ardenne a Lotrinsko), Itálie ((Basilicata) a (Sardinie, do 31. března 2014))“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. května 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 436/2011 AL COMISIEI
din 5 mai 2011
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 690/2008 de identificare a zonelor comunitare protejate, expuse la anumite riscuri fitosanitare
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2000/29/CE a Consiliului din 8 mai 2000 privind măsurile de protecție împotriva introducerii în Comunitate a unor organisme dăunătoare plantelor sau produselor vegetale și împotriva răspândirii lor în Comunitate (1), în special articolul 2 alineatul (1) litera (h),
având în vedere solicitările efectuate de către Republica Cehă, Grecia, Franța și Italia,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 690/2008 al Comisiei (2) prevede că anumite state membre sau anumite zone ale statelor membre au fost considerate ca fiind zone protejate cu privire la anumite organisme dăunătoare. În anumite cazuri, recunoașterea a fost făcută pentru o perioadă limitată de timp pentru a permite statului membru în cauză să furnizeze informațiile complete care să demonstreze că organismele dăunătoare în cauză nu sunt prezente în statul membru sau în regiunea respectivă sau pentru a finaliza eforturile de eradicare a organismului în cauză.
(2)
Întregul teritoriu al Greciei a fost recunoscut ca zonă protejată cu privire la Dendroctonus micans Kugelan, Gilpinia hercyniae (Hartig), Gonipterus scutellatus Gyll., Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer și Ips duplicatus Sahlberg până la 31 martie 2011.
(3)
În 2010, Grecia a efectuat anchete și a notificat Comisia cu privire la rezultate, în conformitate cu al treilea paragraf și cu al cincilea paragraf de la articolul 2 alineatul (1) litera (h) din Directiva 2000/29/CE. O vizită a experților Comisiei în Grecia, efectuată în perioada 24-31 ianuarie 2011, a confirmat faptul că statul membru în cauză a continuat să înregistreze progrese semnificative cu privire la organizarea și realizarea respectivelor anchete și la notificarea rezultatelor acestora. Este, totuși, necesar ca Grecia să dovedească faptul că progresele înregistrate sunt durabile.
(4)
În conformitate cu rezultatele anchetelor desfășurate în Grecia în 2010, a existat doar o singură identificare a Ips cembrae Heer și nu a fost identificat niciunul dintre celelalte cinci organisme în cauză. Ținând cont de aceste rezultate și de concluzia vizitei experților Comisiei în Grecia, este adecvată continuarea recunoașterii Greciei ca zonă protejată, în ceea ce privește aceste organisme, pentru încă trei ani, pentru a acorda acestui stat timpul necesar să colecteze și să furnizeze informații care să confirme că organismele respective, cu excepția Ips cembrae Heer, nu sunt prezente pe teritoriul său și, în ceea ce privește Ips cembrae Heer, să încheie eforturile de eradicare a acestuia și să colecteze și să transmită informații care să confirme că respectivul organism nu mai este prezent pe teritoriul său.
(5)
Întregul teritoriu al Greciei a fost identificat ca zonă protejată în ceea ce privește virusul Citrus tristeza (sușe europene). În raportul său anual pentru 2010 privind ancheta oficială desfășurată în vederea identificării prezenței organismului dăunător respectiv, Grecia a raportat 104 arbori cu rezultate pozitive privind organismul dăunător respectiv în prefectura Argolida. Observațiile formulate de experții Comisiei în timpul vizitei lor în Grecia, în perioada 24-31 ianuarie 2011, au confirmat prezența virusului Citrus tristeza (sușe europene) în prefectura în cauză, cel puțin pentru ultimii trei ani, în pofida măsurilor de eradicare adoptate de autoritățile din Grecia, care s-au dovedit a fi ineficiente. În consecință, virusul Citrus tristeza (sușe europene) trebuie considerat ca fiind stabilit în prefectura Argolida. În consecință, prefectura respectivă nu ar mai trebui să fie recunoscută ca zonă protejată în ceea ce privește organismul dăunător respectiv.
(6)
Întregul teritoriu al Spaniei a fost identificat ca zonă protejată în ceea ce privește Erwinia amylovora (Burr.). Winsl. et al. Deoarece Spania a transmis informații care indică faptul că organismul Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. este considerat ca fiind stabilit, în prezent, în comunitatea autonomă Castilla y León. Măsurile luate pentru o perioadă de doi ani consecutivi, 2009 și 2010, în vederea eradicării organismului dăunător respectiv, s-au dovedit a fi ineficiente. În consecință, Castilla y León nu ar mai trebui să fie recunoscută ca zonă protejată în ceea ce privește organismul dăunător respectiv.
(7)
Întregul teritoriu al Republicii Cehe, anumite regiuni din Franța (Alsacia, Champagne-Ardenne și Lorena) și o regiune din Italia (Basilicata) au fost recunoscute ca zone protejate în ceea ce privește Grapevine flavescence dorée MLO până la 31 martie 2011. Informațiile furnizate de Republica Cehă, Franța și Italia de la momentul acordării recunoașterii au oferit elemente de probă conform cărora organismul dăunător în cauză nu este prezent în zonele protejate în cauză. Prin urmare, întregul teritoriu al Republicii Cehe, regiunile Alsacia, Champagne-Ardenne și Lorena din Franța și regiunea Basilicata din Italia ar trebuie să fie recunoscute în continuare ca zone protejate în ceea ce privește organismul în cauză.
(8)
Italia a solicitat ca regiunea Sardinia să fie recunoscută drept zonă protejată în ceea ce privește organismul dăunător Grapevine flavescence dorée MLO. Pe baza anchetelor desfășurate în perioada 2004-2010, Italia a furnizat elemente de probă care atestă că organismul dăunător în cauză nu este prezent în regiunea Sardinia, în pofida condițiilor favorabile prezentate de această regiune pentru instalarea acestui organism. Este, totuși, necesară desfășurarea unor anchete suplimentare. Aceste anchete ar trebui să fie monitorizate de către experți sub autoritatea Comisiei. Prin urmare, Sardinia ar trebui să fie recunoscută drept zonă protejată în ceea ce privește Grapevine flavescence dorée MLO doar pentru o perioadă de trei ani.
(9)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 690/2008 ar trebui modificat în consecință.
(10)
Actuala recunoaștere a unora dintre aceste zone protejate este valabilă până la 31 martie 2011. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 aprilie 2011 pentru a permite o recunoaștere neîntreruptă a tuturor zonelor protejate.
(11)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului fitosanitar permanent,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 690/2008 se modifică după cum urmează:
1.
În cea de-a doua coloană de la punctele 4, 5 și 7-10 de la poziția (a), după cuvântul „Grecia”, textul „(până la 31 martie 2011)” se înlocuiește cu „(până la 31 martie 2014)”.
2.
În cea de-a doua coloană de la punctul 2 de la poziția (b), după cuvântul „Spania,” se adaugă textul „(cu excepția comunității autonome Castilla y León),”.
3.
Poziția (d) se modifică după cum urmează:
(a)
în cea de-a doua coloană de la punctul 3, după cuvântul „Grecia” se adaugă textul „(cu excepția prefecturii Argolida”);
(b)
punctul 4 se înlocuiește cu următorul text:
„4.
Grapevine flavescence dorée MLO
Republica Cehă, Franța (Alsacia, Champagne-Ardenne și Lorena), Italia [(Basilicata) și (Sardinia, până la 31 martie 2014)]”
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 aprilie 2011.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 5 mai 2011.