NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1035/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 4. ledna 2010 obdržela Komise podnět týkající se dovozu melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky podaný v souladu s článkem 5 základního nařízení společnostmi Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatelé“) představujícími podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.
(2)
Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostatečné odůvodnění k zahájení řízení.
(3)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) Komise dne 17. února 2010 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
2. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjišťování dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli v průběhu období šetření (od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009) základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
V rámci postupu pro výběr vzorku bylo získáno sedm odpovědí od vyvážejících výrobců či skupin vyvážejících výrobců v ČLR. Dvě společnosti však od další spolupráce při šetření odstoupily v rané fázi. Výběr vzorku už tedy nebyl nutný a všechny strany byly informovány o tom, že vzorek nebude vybrán.
(7)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, čínským orgánům a dalším čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádaly tři skupiny čínských vyvážejících výrobců a jedna společnost samostatně. Jedna další skupina požádala pouze o individuální zacházení.
(8)
Všem stranám, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, byly rozeslány dotazníky. Na dotazník odpovědělo pět vyvážejících výrobců a společností ve spojení v ČLR, jeden výrobce ve Spojených státech amerických, což byla navržená srovnatelná země, jak je uvedeno v oznámení o zahájení, a jeden výrobce v jiné možné srovnatelné zemi, Indonésii. Na dotazník rovněž odpověděli tři výrobci v Unii a sedm uživatelů spolupracovalo zasláním odpovědi na dotazník. Žádný z dovozců nedodal Komisi informace, a ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách následujících společností:
(a)
Výrobci v Unii
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Rakousko
-
DSM Melamine B.V. (nyní OCI Melamine B.V.), Nizozemsko
-
Zakłady Azotowe Puławy, Polsko
(b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
skupina Sichuan Chemical: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd a M&A Chemicals Corporation
-
skupina Sichuan Golden Elephant: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
skupina Shandong Liaherd: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
skupina Henan Junhua: Henan Junhua Chemical Company Ltd a Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
(10)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce, který žádal pouze o individuální zacházení, a vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů z Indonésie jako srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
(c)
Výrobci v Indonésii
-
DSM Kaltim Melamine (DKM)
3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházející z Čínské lidové republiky.
(13)
Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Melamin se používá zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.
2. Obdobný výrobek
(14)
Šetření ukázalo, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(15)
Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(16)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro snazší odkazování uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(17)
Tři skupiny vyvážejících výrobců a jeden vyvážející výrobce z ČLR požádali o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(18)
U všech těchto spolupracujících společností v ČLR si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
U všech spolupracujících vyvážejících výrobců a skupin v ČLR bylo shledáno, že nesplňují kritéria pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství. Všechny společnosti se sídlem v ČLR, které se podílejí na výrobě nebo uvádění melaninu na trh, byly vyzvány k požádání o zacházení jako v tržním hospodářství. Pokud by jedné skupině bylo odmítnuto udělení zacházení jako v tržním hospodářství, pak je odmítnuto i skupině jako celku.
(20)
U těch společností, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu za účelem výroby melaminu, bylo toto odmítnutí odůvodněno tím, že náklady na nejdůležitější vstup, zemní plyn, se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu se zemním plynem v ČLR.
(21)
Na trhu se zemním plynem v ČLR dominují tři státní společnosti. Společnosti vyrábějící močovinu, kterou poté používají k výrobě melaminu, těží z nízkých, státem stanovených cen plynu pro výrobu močoviny. Společnost vyrábějící močovinu, která je hnojivem a je důležitá pro čínské zemědělství a potravinářský průmysl, platí za plyn podstatně nižší cenu než společnosti, které potřebují plyn pro jiná průmyslová použití. Kromě tohoto mechanismu dvojích cen, je cena zemního plynu pro průmyslové použití sama o sobě zkreslena státními zásahy a je podstatně nižší než cena zemního plynu na světovém trhu.
(22)
Tato nízká cena plynu umožňuje uvedeným výrobcům melaminu vyrábět jej za nepřirozeně snížené ceny, přičemž využívají výhody zkreslené nízké ceny zemního plynu. Jelikož zemní plyn tvoří převážnou část nákladů na močovinu (kolem 80 %) a tato močovina představuje 50 až 60 % nákladů na výrobu melaminu, nelze považovat kritérium 1 za splněné u těch společností v ČLR, které vyrábějí močovinu ze zemního plynu.
(23)
Některé společnosti však samy močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Avšak samotný trh močovinou je také zkreslený třemi hlavními druhy zásahů státu. Za prvé, existencí přísných dovozních kvót na močovinu a vývozních daní ve výši 110 % během sezóny a 10 % mimo sezónu v období šetření. Za druhé, čínská vláda od 1. července 2005 osvobodila domácí prodej močoviny od DPH. Za třetí, čínská vláda je přímým účastníkem trhu prostřednictvím státního systému pro hnojiva, který funguje od roku 2004 a v rámci kterého stát nakupuje močovinu přímo od výrobců s cílem zajistit strategickou rezervu, a také může uvolnit množství močoviny pro domácí trh. Výrobci močoviny rovněž využívají výhody preferenčních sazeb za elektřinu, preferenčních sazeb za nákladní železniční přepravu a, jak je uvedeno výše, preferenčních cen zemního plynu.
(24)
Omezení vývozu v kombinaci s výhodami v případě domácího prodeje vedou ke snižování objemu vývozu močoviny, a tím k odklonu dodávek na domácí trh a vytvoření tlaku na snižování domácí ceny. Tato nízká domácí cena je přímým důsledkem státních zásahů na trhu s močovinou v ČLR. Kritérium 1 proto nemůže být považováno za splněné u těch společností v ČLR, které močovinu nevyrábějí, ale kupují ji od třetích stran.
(25)
Kromě obecné situace popsané výše jedna skupina společností nesplnila ostatní požadavky kritéria 1, jelikož holdingová společnost je zcela ve vlastnictví státu, který je také většinovým vlastníkem jednotlivých společnosti v rámci skupiny. Tato skupina proto podléhá výrazným státním zásahům v souvislosti s významnými obchodními rozhodnutími.
(26)
Dvě společnosti nesplnily kritérium 2 či kritérium 3. Jedna z nich nebyla schopna předložit úplné účetní záznamy a od veřejného orgánu získala bezplatně kancelářské prostory. Druhá společnost nevedla své účetnictví v souladu s mezinárodními účetními standardy a nebyla schopna prokázat, že se převzetí společnosti, která byla ve vlastnictví státu, uskutečnilo za reálnou hodnotu.
(27)
Jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 3, jelikož nezaplatila žádný úrok z dluhu v souvislosti s prodejem svých akcií vydaných v rámci privatizačního procesu. Konkrétněji, na počátku privatizačního procesu byl akcionáři zapůjčen zpět kapitál, který investoval. Při následných převodech akcií bylo převzetí závazku použito jako platba. Půjčku splatil tehdy soukromý vlastník uvedených akcií až po deseti letech, aniž by kdy byl účtován či zaplacen jakýkoli úrok z dané částky.
(28)
Jedné společnosti bylo odmítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, jelikož její prodejní společnost ve spojení, která také obchodovala s dotčeným výrobkem, nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(30)
Bylo předloženo několik písemných stanovisek a konalo se slyšení s některými vyvážejícími výrobci. Vyvážející výrobci tvrdili, že v ČLR se přibližně 70 % močoviny vyrábí převážně s použitím uhlí jako hlavního vstupu a pouze asi 30 % močoviny se vyrábí ze zemního plynu. Jelikož však stát rovněž zasahuje do trhu s močovinou, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění, nemění se tím závěr, že náklady na výrobu melaminu jsou významně zkresleny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Další tvrzení, přednesená v písemných stanoviscích a slyšení po poskytnutí informací, nebyla takového rázu, aby změnila návrh na odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství všem společnostem, které o to požádaly.
(32)
Z výše uvedeného vyplývá, že žádná ze spolupracujících společností v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, neprokázala, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že všem těmto společnostem by se mělo odmítnout zacházení jako v tržním hospodářství. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Všechny společnosti a skupiny, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, rovněž požádaly o individuální zacházení v případě, že by jim nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho jedna společnost požádala pouze o individuální zacházení. Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro udělení individuálního zacházení. Jedné skupině společností v ČLR bylo odmítnuto individuální zacházení z toho důvodu, že holding je zcela ve vlastnictví státu a že stát je většinovým vlastníkem jednotlivých společností v rámci skupiny. Další společnosti bylo odmítnuto individuální zacházení, jelikož prodejní společnost ve spojení nevyplnila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení. Nebylo proto možné posoudit kritéria pro udělení individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení naznačila Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(37)
Komise posoudila, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země a zaslala dotazníky výrobcům melaminu v Indii, Íránu, Indonésii a ve Spojených státech amerických. Na dotazníky odpověděli pouze výrobci melaminu v USA a v Indonésii.
(38)
Po posouzení odpovědí byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, která se jeví jako otevřený trh s nízkým dovozním clem a s významným dovozem z několika třetích zemí. Navíc bylo zjištěno, že struktura nákladů indonéského výrobce byla srovnatelnější s čínským výrobcem než struktura nákladů amerického výrobce, a proto by vedla ke stanovení realističtější běžné hodnoty. Šetřením se nezjistil žádný důvod, proč by neměla být Indonésie považována za vhodnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(39)
Nakonec žádná zúčastněná strana, včetně žadatelů, netvrdila, že by se měly pro účely stávajícího šetření jako vhodná srovnatelná země použít Spojené státy americké.
(40)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na základě kterých lze stanovit běžnou hodnotu.
(41)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi.
(43)
Dotčený výrobek se prodával v reprezentativním množství na indonéském domácím trhu.
(44)
Jelikož prodej na domácím trhu zákazníků, kteří nebyli ve spojení, nebyl během období šetření ziskový, byla běžná hodnota početně určena použitím výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a za zisk na domácím trhu.
(45)
Náklady PSR a zisk byly stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) na základě jiné přiměřené metody srovnáním nákladů PSR a zisku s výrobním odvětvím Unie. Použitá výše nákladů PSR byla považována za přiměřenou, jelikož byla v souladu s PSR ve výrobním odvětví Unie. Výše zisku se blížila hodnotě dosahované výrobním odvětvím Unie v ziskových letech. Nebyly žádné náznaky, že by takový zisk převýšil zisk obvykle realizovaný jinými vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků stejné obecné kategorie na domácím trhu země původu.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(46)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(47)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
4. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(49)
Dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(50)
Na základě toho prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd a její společnost ve spojení Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd a její společnosti ve spojení Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd a Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd a její společnost ve spojení Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(51)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s ekvivalentními statistikami Eurostatu.
(52)
Vzhledem k tomu, že spolupráce ze strany ČLR byla malá, tj. 30%, bylo celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vývozce v ČLR stanoveno srovnáním běžné hodnoty stanovené pro Indonésii s údaji o vývozních cenách spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení.
(53)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(54)
Podnět podaly tři hlavní výrobci melaminu v Unii, jejichž výrobní zařízení se nacházejí v Rakousku, Německu a Itálii (Borealis), Nizozemsku (DSM) a Polsku (Puławy), na něž společně připadá více než 90 % celkové výroby v Unii během období šetření. Dva další výrobci s nižším objemem výroby neměli proti zahájení šetření námitky.
(55)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(56)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii v období šetření činila asi 340 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby v Unii použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu.
2. Spotřeba v Unii
(57)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili. Odhad byl založen na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
367 476
388 567
323 638
266 178
Index
100
105
88
72
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(58)
Spotřeba se v letech 2006-2007 zvýšila o 5 %, v letech 2007-2008 poklesla o 17 % a v období šetření poklesla o 16 %. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 28 %.
(59)
Pokles spotřeby melaminu lze přisuzovat konjunktuře, a zejména dočasnému zmenšení trhů s bydlením a stavebních trhů, což jsou nejdůležitější trhy pro hlavní oblasti použití melaminu. Melamin představuje v tomto odvětví významný vstupní materiál a neočekává se, že by byl nahrazen jinými materiály. Proto se očekává, že poptávka po melaminu se spolu s celkovým hospodářským oživením opět zvýší.
3. Dovoz z dotčené země do Unie
a) Objem, cena a podíl dovozu z ČLR na trhu
(60)
Šetření ukázalo, že dovoz melaminu z ČLR se vyvíjel takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
26 565
42 750
34 595
17 434
Index
100
161
130
66
Zdroj: Eurostat
(61)
Čínský dovoz se na trhu Unie v letech 2006-2008 zvýšil. Zatímco celková spotřeba na trhu EU se v témže období o 12 % snížila, objem prodeje čínských vývozců na trhu Unie se o 30 % zvýšil. Jak je uvedeno v tabulce níže, zvýšil se v uvedeném období i podíl na trhu.
(62)
V období šetření se situace obrátila: spotřeba o 18 % poklesla, ale objem vývozu čínských výrobců poklesl ještě více. V souvislosti s nižším objemem vývozu ztratil čínský dovoz v období šetření podíl na trhu.
Tabulka 3
Podíl dovozu z ČLR na trhu
2006
2007
2008
OŠ
Podíl na trhu
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Index
100
153
148
91
Na základě údajů z Eurostatu se zdá, že čínská dovozní cena se v posuzovaném období celkově o 10 % zvýšila.
Tabulka 4
2006
2007
2008
OŠ
Průměrná cena za tunu
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Index
100
99
141
110
Zdroj: Eurostat
(63)
Úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců však byla nízká a šetření ukázalo, že průměrná dovozní cena spolupracujících čínských výrobců, na něž připadá 30 % celkového čínského dovozu, byla mnohem nižší než cena zjištěná Eurostatem a nižší než cena výrobního odvětví Unie a v období šetření činila v průměru 806 EUR za tunu.
(64)
V této fázi šetření se proto má za to, že při analýze újmy a příčinných souvislostí by měla být vzata v úvahu cena ověřená v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců v Číně.
(65)
V průběhu šetření tvrdily některé zúčastněné strany, že melamin dovezený z Číny je nižší kvality než melamin vyrobený výrobním odvětvím Unie a že jej pro určitá použití, např. na plochy, nelze upotřebit. Vzhledem k tomu, že toto tvrzení se nepodařilo prokázat, nebylo k němu v této fázi šetření přihlédnuto.
b) Cenové podbízení
(66)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upraveny (zejména v případě nákladů na dopravu a manipulaci) na úroveň cen ze závodu a byly srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF.
(67)
Srovnání ukázalo, že v období šetření docházelo u dotčeného dumpingového výrobku pocházejícího z ČLR prodávaného v Unii k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2006 do konce období šetření.
b) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2006
2007
2008
OŠ
Výroba (v tunách)
378 961
371 564
358 794
304 028
Index
100
98
95
80
Kapacita (v tunách)
442 000
442 000
396 200
396 200
Index
100
100
90
90
Využití kapacity
86 %
84 %
91 %
77 %
Index
100
98
106
90
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(69)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v uvedeném období snížila o 20 %. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 10 %.
(70)
Výrobní odvětví Unie snížilo v roce 2008 svou výrobní kapacitu až na přibližně 396 200 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity v období šetření snížilo z 86 % v roce 2006 na 77 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2008 do období šetření.
c) Objem prodeje a podíl na trhu
(71)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 6
2006
2007
2008
OŠ
Objem (v tunách)
254 707
274 211
241 867
215 469
Index
100
108
95
85
Podíl na trhu
74 %
75 %
80 %
86 %
Index
100
107
107
116
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(72)
Zatímco spotřeba Unie během roku 2006 a období šetření poklesla o 28 %, objem prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie poklesl o 15 %. Proto mohlo výrobní odvětví Unie navýšit svůj podíl na trhu ze 74 % v roce 2006 na 86 % v období šetření.
d) Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie a výrobní náklady
(73)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k výraznému poklesu prodejních cen o 26 %.
Tabulka 7a
2006
2007
2008
OŠ
Průměrná cena za tunu
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Index
100
105
128
95
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(74)
Bylo zjištěno, že se průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření snížily o 2 %. V tomtéž období však bylo výrobní odvětví Unie nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než výrobní náklady.
(75)
Výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7b
2006
2007
2008
OŠ
Průměrné výrobní náklady na tunu
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Index
100
98
114
98
Zdroj: Odpovědi na dotazník
e) Zásoby
(76)
Zásoby v období šetření představovaly asi 5 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 68 %, zejména od roku 2008 do období šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 8
2006
2007
2008
OŠ
Zásoby (v tunách)
51 650
31 019
48 732
16 611
Index
100
60
94
32
Zdroj: Odpovědi na dotazník
f) Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 9
2006
2007
2008
OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
706
688
613
606
Index
100
97
87
86
Náklady na pracovní sílu (v EUR na FTE)
57 736
57 248
63 273
61 025
Index
100
99
110
106
Produktivita (v jednotkách na FTE)
537
540
585
502
Index
100
101
109
94
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(77)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl v roce 2008 počet zaměstnanců snížen o 13 % a v období šetření o další 1 %. Na pokles produktivity je třeba pohlížet v souvislosti s obecným charakterem těchto opatření, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily, a sice o 6 %.
g) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 10
2006
2007
2008
OŠ
Ziskovost
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
Rok/rok
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Peněžní tok (v tis. EUR)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
Rok/rok
41 253
-18 480
-40 529
Investice (v tis. EUR)
29 070
14 630
32 540
21 465
Index
100
50,3
112
74
Návratnost investic
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
Rok/rok
+7 %
+1 %
-23 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze ztráty ve výši 9,9 % v roce 2006 na ztrátu ve výši 18 % v období šetření. K této situaci došlo navzdory snížení výrobních nákladů výrobního odvětví Unie o 14 % od roku 2008 do období šetření, jak je patrné z tabulky č. 7b výše.
(79)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho vykazuje peněžní tok během posuzovaného období výrazný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(80)
Vzhledem k výše uvedenému byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat kvůli významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období omezená. V důsledku toho poklesly investice v posuzovaném období o 26,2 %.
h) Růst
(81)
Zatímco se spotřeba Unie od roku 2006 do období šetření snížila o 28 %, výrobní odvětví Unie snížilo svůj objem prodeje na trhu Unie o 15 %. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 15 % méně výrazný než pokles spotřeby Unie, který činil 28 %. Proto během téhož období vzrostl podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 12 procentních bodů.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(82)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(83)
Šetření ukázalo, že některé ukazatele hospodářské situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zhoršily.
(84)
Objem prodeje se snížil o 15 %, objem výroby o 20 %, využití výrobních zařízení pokleslo z 86 % na 77 %, zaměstnanost bylo třeba snížit o 14 %. V tomtéž období se ceny snížily o 5 %. Od roku 2008 do období šetření došlo k poklesu prodejní ceny o 26 %, jelikož ziskovost byla dramaticky nízká a měla negativní dopad na investice a finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic.
(85)
I když výrobní odvětví Unie dokázalo v době klesající spotřeby zvýšit svůj podíl na trhu Unie o 12 procentních bodů, nízká úroveň cen na trhu Unie, zejména v období šetření, způsobila výrazné zhoršení zejména finanční situace výrobního odvětví Unie v období šetření. Ceny neumožnily pokrýt výrobní náklady a vzniklé ztráty představovaly -18 % obratu.
(86)
Na základě toho byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(87)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda byla závažná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie zapříčiněna dumpingovým dovozem z dotyčné země. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Je třeba připomenout, že spolupráce s čínskými vyvážejícími výrobci byla během tohoto šetření na velmi nízké úrovni. Spolupracující vyvážející výrobci představují přibližně 29 % celkového dovozu melaminu v období šetření.
(89)
Statistika Eurostatu o dovozu ukazuje, že objem dovozu z Číny během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 34 %. Jinými slovy se během uvedeného období tento dovoz snižoval relativně rychleji než spotřeba (-28 %).
(90)
Pokud jde o ceny, Eurostat uvádí, že se dovozní cena čínského melaminu v posuzovaném období zvýšila o 10 %. Poté se významně snížila o 31 % v období od roku 2008 do období šetření. Z ověřených informací od čínských spolupracujících vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z Číny, vyplývá, že průměrná čínská dovozní cena byla mnohem nižší, než jakou uvádí Eurostat. Bylo zjištěno, že ceny spolupracujících výrobců byly během období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(91)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany ČLR se má za to, že ověřená cena u spolupracujících výrobců by měla mít větší váhu než údaje o cenách poskytnuté Eurostatem.
(92)
Každý měsíc prováděná analýza objemu dovozu melaminu ukázala, že čínský dovoz se ve velkém rozsahu objevoval na trhu Unie v prvním semestru období šetření, kdy krize v odvětví dosahovala svého vrcholu, a že tento dovoz získal v prvním semestru období šetření až 15% podíl na trhu Unie. Aby si výrobní odvětví Unie udrželo svůj podíl na trhu, nemělo vzhledem ke struktuře a procesu výroby jinou možnost, než snížit své prodejní ceny. Ačkoliv čínští vývozci svůj vývoz do Unie v druhém semestru období šetření značně snížili, negativní účinek jejich rozsáhlé přítomnosti na začátku období šetření a nízká úroveň jejich prodejních cen i nadále ovlivňovala trh Unie a výrobní odvětví Unie ve zbylém čase období šetření.
(93)
Šetření ukázalo, že ve výrobním odvětví Unie došlo v posuzovaném období ke značnému omezení výroby, snížení míry využití kapacit a ke ztrátám, pokud jde o objem prodeje a zaměstnanost. Struktura výrobního odvětví Unie a vznik výše uvedených faktorů způsobujících újmu naznačují, že důvodem zhoršení hospodářské situace tohoto odvětví byla do jisté míry krizová situace a nízká poptávka na trhu, jak vysvětluje níže uvedený 97. až 100. bod odůvodnění. Ke zhoršení však došlo rovněž kvůli nízkým cenám a tlaku vyvíjenému čínskými vývozci, zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, které neumožnily tomuto výrobnímu odvětví pokrýt jeho náklady. Výsledkem je, že ztráty nahromaděné během období šetření dosáhly až -18 % obratu.
(94)
Vzhledem ke zkreslení, ke kterému došlo během šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství v ČLR, vzhledem ke zjištěné vysoké úrovni dumpingu a vzhledem ke zjištěním uvedeným zejména výše v 92. bodě odůvodnění se má za to, že i s klesajícím podílem na trhu by přítomnost na trhu Unie levného dumpingového dovozu, jehož ceny byly nižší o více než 10 % vůči výrobnímu odvětví Unie, hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen na trhu Unie během celého období šetření.
(95)
Na tomto základě je možné stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
(96)
Další činitele, které byly zkoumány v kontextu příčinných souvislostí, jsou vývoj poptávky na trhu Unie, hospodářská krize, výrobní náklady výrobního odvětví Unie, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dovoz melaminu z dalších třetích zemí.
a) Vývoj poptávky na trhu Unie a hospodářská krize
(97)
Je třeba připomenout, že hlavní použití melaminu je na trhu s bydlením a ve stavebnictví. Následkem hospodářské krize se trhy s bydlením a stavební trhy zmenšily, což mělo za následek pokles spotřeby nejen na trhu Unie, ale celosvětově. Vzhledem k tomu, že EU je zdaleka největším světovým trhem pro melamin, měla krize negativní dopad na uvedený trh. To se projevilo 28% snížením spotřeby, přerušením výroby výrobním odvětvím Unie a snížením prodejních cen.
(98)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy proto naznačují, že část újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie lze přičítat hospodářské krizi.
(99)
Nicméně, jak bylo vysvětleno výše v 88. až 95. bodě odůvodnění, je třeba vzít v úvahu, že na čínském trhu s melaminem existovalo zřejmé zkreslení. Šetření rovněž prokázalo, že ceny dumpingového dovozu z ČLR byly v průběhu období šetření průměrně o 10 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, což dále zhoršovalo negativní účinky na úroveň cen, zejména během období šetření.
(100)
Vzhledem k cenovému podbízení, které praktikují čínští vývozci a vzhledem k selektivnímu zvýšení jejich přítomnosti během období šetření (popsané výše v 92. bodě odůvodnění) by ani za předpokladu, že část podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie zapříčinila hospodářská krize, nebyla přerušena příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
b) Výrobní náklady výrobního odvětví Unie
(101)
Šetření prokázalo, že výroba melaminu je kapitálově náročná, s vysokým podílem fixních nákladů. Výrobní náklady na výrobu melaminu zůstávaly v posuzovaném období ve výrobním odvětví Unie stabilní, ale mezi rokem 2008 a obdobím šetření se snížily o 14 %, jak ukazuje výše uvedená tabulka 7b). To mělo umožnit určité obnovení ziskovosti výrobního odvětví Unie, avšak nízká úroveň cen na trhu Unie a cenové podbízení levného dumpingového dovozu z ČLR nedovolilo, aby k obnovení ziskovosti došlo.
(102)
V souladu s tím se vyvozuje závěr, že výrobní náklady nejsou příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
c) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(103)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie, byla jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, zkoumána i jeho vývozní výkonnost.
Tabulka 11
2006
2007
2008
OŠ
Export (v tunách)
84 103
78 956
68 560
85 146
Index
100
94
82
101
Zdroj: odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník
(104)
Analýza ukázala, že během posuzovaného období byl vývoz výrobního odvětví Unie určený stranám, které nejsou ve spojení, stabilní na úrovni kolem 85 000 tun, nebo 28 % výroby během posuzovaného období. Vývozní výkonnost žadatelů tak byla velmi dobrá i během krize. Z toho vyplývá, že situace újmy výrobního odvětví Unie nemůže být vysvětlena vývozem nebo přičítána vývozu.
d) Dovoz z jiných třetích zemí
(105)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2006 do období šetření:
Tabulka 12
Ostatní třetí země
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
45 480
41 060
24 835
16 473
Index
100
90
55
36
Podíl na trhu
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Index
100
86
62
50
Cena (v EUR za tunu)
820
941
1 094
895
Index
100
115
133
109
Zdroj: Eurostat
(106)
S výjimkou Íránu a Saudské Arábie byl během období šetření dovoz z jednotlivých třetích zemí pod prahem minimálního množství 1% podílu na trhu Unie. Šetření ukázalo, že objem dovozu ze třetích zemí se během posuzovaného období snížil. Pokud jde o Írán a Saudskou Arábii, jejichž podíl na spotřebě EU byl v období šetření 4,4 % a 1,4 %, bylo zjištěno, že jejich ceny byly vyšší než ceny spolupracujících čínských vývozců. Z toho důvodu se má za to, že taková množství a ceny by měly na trh EU pouze omezený, pokud vůbec nějaký, dopad.
(107)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl zásadním způsobem k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(108)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně snížil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Tento dovoz se však uskutečňoval za značně dumpingové ceny, které byly o 10 % nižší než ceny, které účtovalo během období šetření výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Tento negativní účinek na prodejní ceny převažující na trhu Unie trval během celého období šetření. Na základě všech skutečností a úvah se dospělo k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou během období šetření výrobnímu odvětví Unie.
(109)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze tří výrobců s továrnami se sídlem v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 600 lidí.
(113)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že nejpodstatnější kazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Pokud by nebyla přijata opatření, má se za to, že by zotavení v odvětví melaminu nestačilo k tomu, aby umožnilo zlepšení finanční situace tohoto výrobního odvětví Unie.
(114)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, což umožní, aby ceny melaminu odrážely různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření a zotavení odvětví umožní výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu, aby si udrželo svůj podíl na trhu, což bude mít pozitivní dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(115)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(116)
V tomto případě byla spolupráce uživatelů relativně nízká. Známým uživatelům na trhu Unie bylo rozesláno 44 dotazníků a pouze sedm odpovědí lze považovat za natolik smysluplné, aby bylo možné na jejich základě posoudit hospodářskou situaci uživatelů a možný dopad antidumpingových opatření na jejich činnost. Spolupracující uživatelé představovali přibližně 10 % spotřeby v EU.
(117)
Podle výrobního odvětví EU je podíl melaminu na výrobních nákladech výrobního odvětví uživatele nejvýše 3 %, v průměru však 2 %. Pokud se uvedené tvrzení potvrdí během dalších inspekcí na místě, které se během zbývajícího období šetření uskuteční v prostorách uživatelů, byl by dopad navrhovaných opatření na výrobní odvětví uživatelů omezený.
(118)
Na základě několika smysluplných odpovědí obdržených od uživatelů se jeví, že podíl melaminu na výrobních nákladech uživatelů by činil přibližně 10 %. Možný dopad opatření by proto mohl být negativní v závislosti na úrovni jejich ziskovosti, o které uživatelé neposkytli jasné informace. Jak již bylo uvedeno výše, během zbývajícího období šetření se uskuteční v prostorách hlavních uživatelů inspekce na místě. Komise bude rovněž usilovat o větší spolupráci ze strany výrobního odvětví uživatele.
(119)
Některé strany rovněž namítaly, že jelikož je podíl na trhu zaujímaný výrobním odvětvím Unie velmi vysoký, mohlo by v tomto případě být hlavním dopadem uložení antidumpingových opatření zvýšení cen, které by uvedené výrobní odvětví mohlo v případě melaminu uplatnit, jakmile budou opatření uložena.
(120)
Nicméně se má za to, že pokud opatření na čínský dumpingový dovoz uložena nebudou, mohlo by to vést k dalšímu snížení výroby některými výrobci v Unii a k možným problémům, jako je nedostatečná nabídka na trhu Unie, což je celosvětově největší trh s melaminem.
(121)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah se má v této fázi za to, že neexistují žádné odůvodněné podstatné prvky, které by naznačovaly, že dopad uložení prozatímních opatření by byl nepřiměřený vzhledem k činnostem výrobního odvětví uživatele. Proto se má za to, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2003, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 5 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(126)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 5 % k výrobním nákladům.
(127)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, náležitě upravené, s ohledem na dovozní náklady a celní sazby, s cenou která výrobnímu odvětví Unie nezpůsobí újmu na trhu Unie během období šetření, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
2. Prozatímní opatření
(128)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření, pokud jde o dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(129)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(130)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(131)
Aby se zajistilo vhodné vymáhání antidumpingového cla, nemělo by se zbytkové clo použít pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(132)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Všechny ostatní společnosti
65,6 %
65,2 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(133)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Všechny ostatní společnosti
65,2
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1035/2010 AL COMISIEI
din 15 noiembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea
(1)
La data de 4 ianuarie 2010, Comisia a primit o reclamație privind importurile de melamină originară din Republica Populară Chineză, prezentată în temeiul articolului 5 din regulamentul de bază de către Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. și Zakłady Azotowe Puławy („reclamanții”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz peste 50 %, din totalul producției de melamină din Uniune.
(2)
Această reclamație a conținut dovezi de tip prima facie cu privire la dumping și la prejudiciul material rezultant, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
(3)
La data de 17 februarie 2010, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) („avizul de deschidere”) deschiderea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de melamină originară din Republica Populară Chineză („țara în cauză” sau „RPC”).
2. Părțile vizate de procedură
(4)
Comisia a informat în mod oficial reclamanții, producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, precum și reprezentanții RPC cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere.
(5)
Ținând cont de numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, avizul de deschidere menționează recurgerea la eșantionare în vederea determinării dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea ar fi necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori din RPC li s-a solicitat să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se menționează în avizul de deschidere, informații de bază cu privire la activitățile lor legate de produsul în cauză în cursul perioadei de anchetă (1 ianuarie 2009-31 decembrie 2009).
(6)
Au fost primite șapte răspunsuri la chestionarul de eșantionare de la producători-exportatori sau de la grupuri de producători-exportatori din RPC. Totuși, două societăți comerciale au încetat într-un stadiu timpuriu să mai coopereze la anchetă. Prin urmare, eșantionarea nu a mai fost necesară și toate părțile au fost informate că nu se va mai selecta un eșantion.
(7)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să transmită o cerere de aplicare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) sau a tratamentului individual („TI”), în cazul în care și-au exprimat dorința în acest sens, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori chinezi cunoscuți ca fiind vizați, autorităților chineze și celorlalți producători-exportatori chinezi care s-au făcut cunoscuți în termenele specificate în avizul de deschidere. Trei grupuri de producători-exportatori chinezi și o societate individuală au solicitat aplicarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază sau a TI, în cazul în care ancheta ar stabili că nu îndeplinesc condițiile pentru aplicarea TEP. Un alt grup a solicitat doar aplicarea TI.
(8)
Au fost trimise chestionare tuturor părților cunoscute a fi vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele specificate în avizul de deschidere. Au fost primite răspunsuri de la cinci producători-exportatori și de la societăți afiliate din RPC, de la un producător din Statele Unite ale Americii care a fost propusă ca țară analogă, astfel cum se menționează în avizul de deschidere, precum și de la un producător dintr-o altă țară analogă posibilă, Indonezia. Răspunsuri la chestionare au fost primite și de la trei producători din Uniune, iar șapte utilizatori au cooperat prin transmiterea de răspunsuri la chestionar. Niciunul dintre importatori nu a transmis Comisiei vreo informație și nici nu s-au făcut cunoscuți în cursul anchetei.
(9)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultant și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Austria
-
DSM Melamine B.V. (în prezent OCI Melamine B.V.), Țările de Jos
-
Zakłady Azotowe Puławy, Polonia.
(b)
Producători-exportatori din RPC
-
Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd și M&A Chemicals Corporation
-
Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd și Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd și Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd și Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.
(10)
Ținând cont de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorul-exportator care a solicitat doar TI și pentru producătorii-exportatori în cazul cărora TEP ar putea să nu se aplice, s-a efectuat o verificare de stabilire a valorii normale pe baza datelor din Indonezia în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:
(c)
Producător din Indonezia
-
DSM Kaltim Melamine (DKM).
3. Perioada de anchetă
(11)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSE SIMILARE
1. Produsul în cauză
(12)
Produsul în cauză este melamina, încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00 și originară din Republica Populară Chineză.
(13)
Melamina este o pulbere albă, cristalină, obținută din uree. Melamina este utilizată în principal în laminate, pulberi pentru mulaje, panouri pe bază de lemn și rășini de învelire.
2. Produsele similare
(14)
Ancheta a arătat că melamina produsă și vândută de către industria din Uniune în Uniune, cea produsă și vândută pe piața internă a RPC și cea importată în Uniune din RPC, precum și cea produsă și vândută în Indonezia, care a servit drept țară analogă, are în esență aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază.
(15)
Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Tratamentul aplicat unei societăți care funcționează în condițiile unei economii de piață
(16)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a ușura referirea la ele, aceste criterii sunt enumerate mai jos în formă rezumată:
-
deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
-
întreprinderile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate și care sunt aplicate în toate scopurile;
-
nu există distorsiuni importante reportate din precedentul sistem de economie planificată;
-
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.
(17)
Trei grupuri de producători-exportatori și un producător-exportator din RPC au solicitat aplicarea TEP și au trimis formularul de cerere de aplicare a TEP în termenul fixat.
(18)
Pentru toate aceste societăți cooperante din RPC, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile cuprinse în cererea de aplicare a TEP la sediile societăților în cauză.
(19)
Niciun producător-exportator sau grup din RPC nu a îndeplinit criteriile de aplicare a TEP. Toate societățile implicate în producerea sau comercializarea melaminei, localizate în RPC, au fost invitate să solicite aplicarea TEP. În situația în care unei societăți dintr-un grup îi este refuzată aplicarea TEP, refuzul se repercutează asupra întregului grup.
(20)
Pentru societățile care produc uree din gaz natural în vederea fabricării de melamină, refuzul s-a bazat pe faptul că costurile materiei prime principale, gazul natural, nu reflectau valorile de piață într-o măsură substanțială, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Ancheta cu privire la TEP a arătat că această situație a fost generată de intervenția statului pe piața gazului natural din RPC.
(21)
Piața gazului natural din RPC este dominată de trei societăți aflate în proprietatea statului. Societățile care produc uree, utilizată apoi de acestea pentru a produce melamină, beneficiază de un preț al gazului mic, stabilit de guvern, pentru producția de uree. O societate care produce uree, un îngrășământ important pentru agricultura și industria producătoare de alimente din China, plătește un preț semnificativ mai mic pentru gaz față de societățile care au nevoie de gaz pentru alte utilizări industriale. În plus față de acest mecanism dual de stabilire a prețurilor, prețul gazului natural pentru uz industrial este el însuși distorsionat de intervenția statului și este el însuși considerabil mai mic decât prețul gazului pe piața mondială.
(22)
Acest preț mic al gazului permite acestor producători de melamină să o producă la prețuri nefiresc de mici, profitând de prețul mic distorsionat al gazului natural. Deoarece gazul natural contribuie în proporție majoră la costul ureei (aproximativ 80 %), iar ureea reprezintă între 50 și 60 % din costul producției de melamină, nu se poate considera că se îndeplinește criteriul 1 pentru societățile din RPC care produc uree din gaz natural.
(23)
Unele societăți nu produc ele însele uree, ci o cumpără de la furnizori neafiliați. Totuși, însăși piața de uree este distorsionată, de asemenea, prin trei tipuri principale de intervenție a statului. În primul rând, existența de cote de import stricte pentru uree și de taxe de export de 110 % în cursul sezonului și de 10 % în afara sezonului din cursul PA. În al doilea rând, guvernul chinez a scutit vânzările interne de uree de la plata TVA-ului începând cu 1 iulie 2005. În al treilea rând, guvernul chinez este direct implicat în piață prin intermediul sistemului de îngrășăminte al statului, care funcționează începând cu 2004, prin care statul cumpără ureea direct de la producători pentru a o păstra în rezervă strategică și poate, de asemenea, să furnizeze uree pe piața internă. Producătorii de uree beneficiază, de asemenea, de prețuri preferențiale pentru electricitate, prețuri preferențiale pentru transport pe cale ferată și, după cum s-a menționat mai sus, prețuri preferențiale pentru gazele naturale.
(24)
Restricțiile la export, în combinație cu beneficiile în caz de vânzare pe piața internă, au ca efect reducerea exporturilor de uree, redirecționând cantitățile produse către piața internă și creând o presiune de scădere a prețurilor pe piața internă. Acest preț mic de pe piața internă este direct cauzat de intervenția statului pe piața ureei din RPC. Prin urmare, nu se poate considera că se îndeplinește criteriul 1 pentru societățile din RPC care nu produc uree, dar care o cumpără de la terți.
(25)
În plus față de situația generală descrisă mai sus, un grup de societăți nu a îndeplinit celelalte cerințe de la criteriul 1, deoarece statul este unicul proprietar al holdingului și este proprietar majoritar al societăților individuale din grup. Prin urmare, acest grup face obiectul unei intervenții semnificative a statului în deciziile economice importante.
(26)
Două societăți nu au îndeplinit nici criteriul 2, nici criteriul 3. Una dintre ele nu a fost în măsură să arate evidențe contabile complete și a primit gratuit spațiu pentru birouri de la un organism public. Cealaltă societate nu a avut contabilitatea în acord cu standardele internaționale de contabilitate și nu a fost în măsură să demonstreze că preluarea de către ea a unei societăți aflate în proprietatea statului a fost efectuată la o valoare justă.
(27)
O societate nu a demonstrat că a îndeplinit criteriul 3, deoarece nu s-a plătit dobânda corespunzătoare datoriei aferente vânzării acțiunilor sale rezultate din procesul de privatizare. Mai exact, la începutul procesului de privatizare unui investitor i s-a înapoiat capitalul investit. Cu ocazia transferului de acțiuni ulterior, obligația de plată corespunzătoare datoriei a fost utilizată ca plată. Doar după 10 ani s-a rambursat împrumutul de către deținătorul acelor acțiuni, privat la acea dată, fără să se plătească vreo dobândă corespunzătoare sumei.
(28)
Unei societăți i-a fost refuzată aplicarea TEP, deoarece societatea sa de vânzări afiliate, care avea și ea ca obiect de activitate produsul în cauză, nu a completat un formular de cerere de aplicare a TEP.
(29)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele constatărilor referitoare la TEP societăților în cauză din RPC, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(30)
Au fost transmise o serie de observații în scris și au fost audiați câțiva producători-exportatori. Aceștia au argumentat că în RPC aproximativ 70 % din uree este produsă în principal prin utilizarea cărbunelui ca materie primă majoră și doar aproximativ 30 % din uree este produsă din gaz natural. Totuși, deoarece statul intervine și pe piața ureei, astfel cum se menționează în considerentele 23 și 24, concluzia potrivit căreia costurile de producție a melaminei sunt semnificativ distorsionate nu se schimbă. Așadar, argumentul este respins.
(31)
Alte argumente prezentate în observațiile comunicate în scris și în audierea care a urmat comunicării din partea Comisiei nu au fost de natură să modifice propunerea de refuzare a aplicării TEP tuturor societăților care au solicitat-o.
(32)
Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile cooperante din RPC care au solicitat aplicarea TEP nu au putut demonstra că îndeplinesc criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că aplicarea TEP ar trebui respinsă pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii.
2. Tratamentul individual
(33)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește, dacă e cazul, o taxă aplicabilă la nivel național pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția acelor cazuri în care societățile pot dovedi că îndeplinesc criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(34)
Toate societățile și grupurile de societăți respective care au solicitat aplicarea TEP au solicitat și aplicarea TI, în cazul în care nu le-ar fi aplicat TEP. În plus, un grup a solicitat doar aplicarea TI. Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit provizoriu că trei dintre cele cinci societăți sau grupuri de producători-exportatori din RPC au îndeplinit toate cerințele pentru aplicarea TI. Unui grup de societăți din RPC i-a fost refuzat TI pe motiv că holdingul este deținut în totalitate de stat, iar societățile componente ale grupului sunt deținute în majoritate de stat. Unei alte societăți i-a fost refuzat TI, deoarece o societate de vânzări afiliată nu a completat un formular de solicitare a aplicării TEP/TI. Prin urmare, nu a fost posibilă evaluarea respectării criteriilor de aplicare a TI.
3. Valoarea normală
(a) Alegerea țării analoge
(35)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite dintr-o țară analogă.
(36)
În avizul de deschidere, Comisia a indicat intenția sa de a utiliza Statele Unite ale Americii ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale, iar părțile interesate au fost invitate să comenteze cu privire la acest aspect.
(37)
Comisia a examinat posibilitatea ca alte țări să fie considerate alegeri rezonabile pentru postura de țară analogă, fiind transmise chestionare producătorilor de melamină din India, Iran, Indonezia și Statele Unite ale Americii. Doar producătorii de melamină din SUA și Indonezia au răspuns la chestionare.
(38)
În urma examinării răspunsurilor, Indonezia a fost selectată ca țară analogă care pare să dețină o piață liberă, cu taxe de import mici și cu importuri semnificative din câteva țări terțe. În plus, s-a constatat că structura costului în cazul unui producător din Indonezia a fost mai asemănătoare cu cea a unui producător din China decât cu cea a unui producător din SUA și, prin urmare, ar rezulta o valoare normală mai realistă. Ancheta a arătat că nu există niciun motiv de a considera că Indonezia nu a fost adecvată pentru stabilirea valorii normale.
(39)
În cele din urmă, nicio parte interesată, incluzând reclamanții, nu a argumentat că SUA a trebuit să fie utilizată ca țară analogă adecvată în prezenta anchetă.
(40)
Informațiile transmise în răspunsul producătorului cooperant din Indonezia au fost verificate in situ și s-a constatat că sunt informații fiabile pe baza cărora se poate construi o valoare normală.
(41)
Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că Indonezia este o țară analogă adecvată și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(b) Determinarea valorii normale
(42)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă.
(43)
Produsul în cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Indonezia.
(44)
Deoarece vânzările pe piața internă către clienți independenți nu au fost profitabile în cursul perioadei de anchetă, valoarea normală a fost construită utilizând costul de fabricație al producătorului indonezian, la care se adaugă o sumă rezonabilă corespunzând cheltuielilor generale și administrative și profitului obținut pe piața internă.
(45)
Cheltuielile generale și administrative și profitul au fost stabilite în temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) pe baza unei alte metode rezonabile prin compararea cheltuielilor generale și administrative și profitului cu cele ale industriei din Uniune. Suma utilizată corespunzând cheltuielilor generale și administrative a fost considerată rezonabilă și a fost compatibilă cu cheltuielile generale și administrative ale industriei din Uniune. Suma corespunzând profitului a fost apropiată de cea corespunzătoare profitului industriei din Uniune în anii profitabili. Nu au existat indicii din care să rezulte că profitul în cauză ar depăși profitul realizat în mod normal de alți exportatori sau producători din vânzarea de produse din aceeași categorie generală pe piața internă a țării de origine.
(c) Prețurile de export pentru producătorii-exportatori cărora li s-a aplicat TI
(46)
Deoarece toți producători-exportatori cooperanți cărora li s-a aplicat TI au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau pe cele care urmează să fie plătite efectiv pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(d) Comparația
(47)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. S-au efectuat ajustări, dacă a fost cazul, cu privire la cheltuielile de transport, de asigurare, de manipulare, auxiliare, de ambalare, de creditare, bancare, precum și cele cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, precise și susținute de dovezi verificate.
(48)
Se remarcă că valoarea normală și prețul de export au fost comparate la același nivel de taxare indirectă, adică cu TVA inclus.
4. Marjele de dumping
(a) Pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a aplicat TI
(49)
În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a aplicat TI au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și prețul de export mediu ponderat practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, stabilit astfel cum este descris mai sus.
(50)
Din aceste motiv, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Societate
Marja de dumping provizorie
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd și societatea sa afiliată Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd și societățile sale afiliate Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd și Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd și societatea sa afiliată Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49 %
(b) Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(51)
Pentru a calcula marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC, în primul rând a fost stabilit nivelul de cooperare, prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți cu datele statistice echivalente provenite de la Eurostat.
(52)
Dat fiind că nivelul de cooperare pentru RPC a fost mic, adică de 30 %, marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC a fost stabilită prin compararea valorii normale astfel cum a fost stabilită pentru Indonezia cu datele privind prețul de export ale producătorilor-exportatori cooperanți cărora nu li s-a aplicat nici TEP, nici TI.
(53)
Din aceste motive, nivelul de dumping la nivel național a fost stabilit provizoriu la 65,6 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale.
D. PREJUDICIUL
1. Producția și industria din Uniune
(54)
Reclamația a fost depusă de principalii trei producători de melamină din Uniune, care dețin facilități de producție în Austria, Germania și Italia (Borealis), Țările de Jos (DSM) și Polonia (Puławy), care împreună reprezintă peste 90 % din totalul producției din Uniune în cursul PA. Alți doi producători cu producție limitată nu au obiectat cu privire la deschiderea anchetei.
(55)
Pentru a stabili producția totală din Uniune s-au utilizat toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei.
(56)
Ținând cont de aceste aspecte, producția totală din Uniune a fost estimată la aproximativ 340 000 de tone în cursul PA. Această valoare a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a altor producători care nu s-au manifestat în cursul procedurii („producători silențioși”). În absența oricăror alte informații, pentru stabilirea producției totale și a consumului total la nivelul Uniunii s-au utilizat datele indicate în reclamație referitoare la producătorii silențioși.
2. Consumul din Uniune
(57)
Consumul a fost stabilit pe baza importurilor totale, conform datelor Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, incluzând o estimare a vânzărilor producătorilor care nu s-au manifestat. Estimarea s-a bazat pe datele oferite în reclamație.
Tabelul 1
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
367 476
388 567
323 638
266 178
Indice
100
105
88
72
Sursă: Eurostat și răspunsurile la chestionare
(58)
Consumul a crescut cu 5 % între 2006 și 2007, scăzând apoi cu 17 % între 2007 și 2008, respectiv cu 16 % în cursul PA. În ansamblu, consumul a scăzut cu 28 % în cursul perioadei luate în considerare.
(59)
Scăderea consumului de melamină poate fi atribuită conjuncturii, în special contracției temporare a piețelor locuințelor și construcțiilor, care sunt principalele piețe pentru principalele aplicații ale melaminei. Melamina este o materie primă importantă în acest sector și nu se preconizează să fie înlocuită cu niciun alt material. Ca urmare, se preconizează că cererea de melamină va crește concomitent cu redresarea economiei în ansamblu.
3. Importurile în Uniune din țara vizată
(a) Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC
(60)
Ancheta a arătat că importurile de melamină din RPC au evoluat în felul următor:
Tabelul 2
Importuri din PRC
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
26 565
42 750
34 595
17 434
Indice
100
161
130
66
Sursă: Eurostat
(61)
Importurile din China au crescut pe piața Uniunii între 2006 și 2008. În timp ce consumul total pe piața UE a scăzut cu 12 % în cursul aceleiași perioade, exportatorii din China au exportat în Uniune volume mai mari cu 30 %. După cum se arată în tabelul de mai jos, a existat și o creștere a cotei de piață în perioada respectivă.
(62)
Situația s-a inversat în cursul PA: în timp ce consumul a scăzut cu 18 %, volumul de export al producătorilor chinezi a scăzut și mai mult. La fel ca în cazul volumelor de export, importurile chinezești au pierdut cotă de piața în cursul PA.
Tabelul 3
Cota de piață a importurilor din RPC
2006
2007
2008
PA
Cotă de piață
7,2 %
11 %
10,7 %
6,5 %
Indice
100
153
148
91
Pe baza datelor Eurostat, se pare că prețul de import din China a crescut în general cu 10 % în cursul perioadei considerate.
Tabelul 4
2006
2007
2008
PA
Preț mediu/tonă
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Indice
100
99
141
110
Sursă: Eurostat
(63)
Totuși, a existat un nivel mare de lipsă de cooperare din partea exportatorilor chinezi, iar ancheta a arătat că prețul de import mediu al exportatorilor chinezi cooperanți, care furnizează aproximativ 30 % din totalul importurilor provenite din China, a fost mult mai mic decât prețul conform datelor Eurostat și mai mic decât prețul industriei din Uniune, în cursul PA fiind în medie de 806 EUR/tonă.
(64)
Prin urmare, în acest stadiu al anchetei, se consideră că prețul verificat la sediile producătorilor-exportatori din China ar trebui luat în considerare pentru analizarea cauzalității și prejudiciului.
(65)
În cursul anchetei, unele părți au susținut că melamina importată din China a fost de o calitate mai slabă decât cea produsă de industria din Uniune și că nu putea fi utilizată pentru anumite aplicații, cum ar fi aplicațiile de suprafață. Având în vedere că această pretenție nu a putut fi dovedită, nu a fost luată în considerare în acest stadiu al anchetei.
(b) Subcotarea prețului
(66)
În sensul analizării subcotării prețului, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către industria din Uniune în raport cu clienți independenți de pe piața Uniunii, ajustate în special în raport cu cheltuielile de transport și manipulare la un nivel franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate corespunzătoare practicate de exportatorii cooperanți din RPC în raport cu primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de preț CIF.
(67)
Comparația a arătat că, în timpul PA, produsul în cauză care a făcut obiectul unui dumping, originar din RPC și vândut în Uniune, a subcotat prețurile practicate de către industria din Uniune cu 10,3 %.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(a) Observații preliminare
(68)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei din Uniune din anul 2006 până la sfârșitul PA.
(b) Producția, capacitatea de producție și utilizarea capacității
Tabelul 5
2006
2007
2008
PA
Producție (tone)
378 961
371 564
358 794
304 028
Indice
100
98
95
80
Capacitate (tone)
442 000
442 000
396 200
396 200
Indice
100
100
90
90
Utilizarea capacității
86 %
84 %
91 %
77 %
Indice
100
98
106
90
Sursă: răspunsuri la chestionar
(69)
Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a scăzut cu 20 % în cursul perioadei respective. Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu 10 % în cursul perioadei luate în considerare.
(70)
În 2008, capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut la aproximativ 396 200 de tone. Cu toate acestea, având în vedere vânzările stagnante și volumele de producție în scădere, utilizarea capacității disponibile a scăzut de la 86 % în 2006 la 77 % în cursul PA. Scăderea principală s-a petrecut între 2008 și PA.
(c) Volumul vânzărilor și cota de piață
(71)
Cifrele privind vânzările din tabelul de mai jos se referă la volumul vândut primului client independent de pe piața Uniunii.
Tabelul 6
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
254 707
274 211
241 867
215 469
Indice
100
108
95
85
Cotă de piață
74 %
75 %
80 %
86 %
Indice
100
107
107
116
Sursă: răspunsuri la chestionar
(72)
În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 28 % în 2006 și în cursul PA, volumul vânzărilor de produs similar realizate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a scăzut cu 15 %. Prin urmare, cota de piață a industriei din Uniune a crescut de la 74 % în 2006 la 86 % în PA.
(d) Prețurile unitare medii practicate de industria din Uniune și costul de producție
(73)
Prețurile de vânzare medii franco fabrică practicate de industria din Uniune în raport cu clienți independenți de pe piața Uniunii au scăzut cu 5 % pe parcursul perioadei luate în considerare. Între 2008 și PA a existat o scădere semnificativă, cu 26 %, a prețurilor de vânzare.
Tabelul 7(a)
2006
2007
2008
PA
Preț mediu/tonă
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Indice
100
105
128
95
Sursă: răspunsuri la chestionar
(74)
S-a constatat o scădere cu 2 % a costului de producție mediu al industriei din Uniune între 2006 și PA. Totuși, în cursul aceleiași perioade, industria din Uniune a fost forțată să își mențină prețurile de vânzare la un nivel mic pentru a putea concura cu prețurile mici ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului. În consecință, în cursul PA, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost semnificativ mai mici în raport cu costul de producție.
(75)
Costul de producție (CP) al industriei din Uniune a evoluat, în cursul perioadei luate în considerare, după cum urmează:
Tabelul 7(b)
2006
2007
2008
PA
CP mediu/tonă
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Indice
100
98
114
98
Sursă: răspunsuri la chestionar
(e) Stocuri
(76)
Stocurile au reprezentat aproximativ 5 % din volumul producției din PA. Industria din Uniune și-a redus nivelul stocurilor cu 68 % în cursul perioadei luate în considerare, mai ales între 2008 și PA. Cu toate acestea, această scădere a stocurilor ar trebui privită prin prisma nivelului mai mic de activitate ca urmare a diminuării industriei din Uniune.
Tabelul 8
2006
2007
2008
PA
Stocuri (tone)
51 650
31 019
48 732
16 611
Indice
100
60
94
32
Sursă: răspunsuri la chestionar
(f) Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea
Tabelul 9
2006
2007
2008
PA
Ocuparea forței de muncă - echivalent normă întreagă (ENI)
706
688
613
606
Indice
100
97
87
86
Costul forței de muncă (EUR/ENI)
57 736
57 248
63 273
61 025
Indice
100
99
110
106
Productivitatea (unitate/ENI)
537
540
585
502
Indice
100
101
109
94
Sursă: răspunsuri la chestionar
(77)
Datorită diminuării activității industriei din Uniune, numărul angajaților s-a redus cu 13 % în 2008 și cu încă 1 % în cursul PA. Scăderea productivității ar trebui privită prin prisma naturii generale a activităților diminuate, scăderea producției fiind urmată după o oarecare perioadă de scăderea numărului de angajați. Cu privire la costurile cu forța de muncă, acestea cresc ușor cu 6 % pe parcursul perioadei luate în considerare.
(g) Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital
Tabelul 10
2006
2007
2008
PA
Rentabilitatea
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18 %
An/an
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Fluxul de lichidități (în mii de euro)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
An/an
41 253
-18 480
-40 529
Investițiile (în mii de euro)
29 070
14 630
32 540
21 465
Indice
100
50,3
112
74
Randamentul investițiilor
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
An/an
+7 %
+1 %
-23 %
Sursă: răspunsuri la chestionar
(78)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. În cursul perioadei luate în considerare, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic, de la o pierdere de 9,9 % în 2006, la o pierdere de 18 % în PA. Această situație a survenit în pofida scăderii CP al industriei din Uniune cu 14 % între 2008 și PA, după cum reiese din tabelul 7(b) de mai sus.
(79)
Tendința manifestată de fluxul de lichidități, care este un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția rentabilității. În consecință, fluxul de lichidități indică o scădere substanțială în cursul perioadei luate în considerare. Aceleași observații pot fi făcute referitor la rentabilitatea investițiilor, care a indicat o evoluție similară rezultatelor negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare.
(80)
Ca urmare a celor de mai sus, capacitatea industriei din Uniune de a investi a devenit limitată, deoarece fluxul de lichidități s-a deteriorat semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. În consecință, investițiile au scăzut cu 26,2 % în cursul perioadei luate în considerare.
(h) Creșterea
(81)
În timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 28 % între 2006 și PA, volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 15 %. Dacă se examinează evoluția pe parcursul perioadei luate în considerare, scăderea cu 15 % a volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost mai mică decât scăderea cu 28 % a consumului din Uniune. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade.
(i) Amploarea marjei de dumping efective
(82)
Marjele de dumping pentru RPC specificate mai sus în secțiunea privitoare la dumping se situează deasupra nivelului de minimis. Date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
5. Concluzie privind prejudiciul
(83)
Ancheta a arătat că o serie de indicatori ai situației economice a industriei din Uniune s-a deteriorat semnificativ în cursul perioadei luate în considerare.
(84)
Volumul vânzărilor a scăzut cu 15 %, volumul producției cu 20 %, utilizarea facilităților de producție a scăzut de la 86 % la 77 %, numărul angajaților a necesitat a fi redus cu 14 %. În aceeași perioadă prețurile au fost reduce cu 5 %. Între 2008 și PA a existat o scădere a prețului de vânzare cu 26 %, astfel încât rentabilitatea a fost foarte mică, având consecințe negative asupra investițiilor și indicatorilor financiari, de exemplu fluxul de lichidități și randamentul investițiilor.
(85)
Chiar dacă, în contextul unui consum în scădere, cota de piață a industriei din Uniune pe piața Uniunii a crescut cu 12 puncte procentuale, nivelul mic al prețurilor de pe piața Uniunii, în special în cursul perioadei de anchetă, a condus la o deteriorare semnificativă în cursul perioadei de anchetă a situației financiare a industriei Uniunii. Într-adevăr, prețurile nu permiteau acoperirea costurilor de producție, iar pierderile suferite au fost de - 18 % raportat la cifra de afaceri.
(86)
Din aceste motive, se apreciază că industria din Uniune a suferit prejudicii materiale în cursul PA.
E. CAUZALITATE
1. Introducere
(87)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat ipoteza conform căreia prejudiciul material suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul dumpingului, provenite din țara în cauză. În plus, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul dumpingului, care ar fi putut prejudicia industria din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul dumpingului.
2. Efectul importurilor care fac obiectul dumpingului
(88)
Ar trebui reamintit că, în cadrul prezentei anchete, nivelul de cooperare a producătorilor-exportatori din China a fost foarte mic. Producătorii-exportatori cooperanți furnizează aproximativ 29 % din totalul importurilor de melamină din cursul PA.
(89)
Datele statistice provenite de la Eurostat au arătat că, în ansamblu, volumul importurilor provenite din China a scăzut semnificativ cu 34 % în cursul perioadei luate în considerare. Cu alte cuvinte, aceste importuri au scăzut într-un ritm relativ mai mare decât consumul (- 28 %) în cursul perioadei respective.
(90)
În ceea ce privește prețurile, datele Eurostat indică faptul că prețurile de import ale melaminei provenite din China au crescut cu 10 % în cursul perioadei luate în considerare. Ele au scăzut semnificativ cu 31 % în perioada cuprinsă între 2008 și PA. Totuși, informațiile verificate cu privire la producătorii-exportatori din China care furnizează aproximativ 30 % din totalul importurilor provenite din China au arătat că prețul mediu al importurilor provenite din China a fost mult mai mic decât cel din datele Eurostat. S-a constatat că, în cursul PA, producătorii cooperanți au subcotat prețul industriei din Uniune în medie cu 10,3 %.
(91)
Dat fiind nivelul ridicat de lipsă de cooperare din partea RPC, se consideră că prețul verificat la sediile producătorilor cooperanți ar trebui să prevaleze asupra datelor Eurostat cu privire la preț.
(92)
O analiză lunară a volumului importurilor de melamină a arătat că importurile din China au fost prezente în mod masiv pe piața Uniunii în primul semestru al PA, perioadă în care criza din sector era la apogeu, deținând până la 15 % din piața Uniunii în primul semestru al PA. Având în vedere structura și procesul de producție al industriei din Uniune, aceasta nu a avut nicio altă opțiune decât scăderea prețului de vânzare pentru a-și menține cota de piață. Chiar dacă exportatorii chinezi au redus semnificativ exporturile lor către Uniune în al doilea semestru al PA, efectul negativ al prezenței lor masive la începutul PA și al nivelului scăzut al prețurilor lor de vânzare a continuat să afecteze piața și industria Uniunii în restul PA.
(93)
Ancheta a arătat că industria din Uniune a suferit ca urmare a unor reduceri importante ale producției, a unei scăderi a ratei de utilizare a capacității, a unor scăderi a volumului vânzărilor și a numărului de angajați în perioada luată în considerare. Structura industriei din Uniune și evoluția factorilor prejudicianți menționați mai sus sugerează că deteriorarea situației sale economice s-a datorat într-o oarecare măsură situației de criză și cererii mici de pe piață, astfel cum se explică în considerentele 97-100 de mai jos. Dar se datorează și nivelului mic al prețurilor și presiunii exercitate de exporturile chinezești în special între 2008 și PA, care nu i-au permis să-și recupereze cheltuielile. Prin urmare, pierderile acumulate în cursul PA au ajuns la - 18 % din cifra de afaceri.
(94)
Luând în considerare distorsiunea întâlnită în cursul anchetei referitoare la TEP în RPC, nivelul mare al dumpingului constatat și având în vedere constatările făcute, în special cele din considerentul 92 de mai sus, se consideră că, chiar și în condițiile unei cote de piață în scădere, prezența pe piața Uniunii a importurilor care fac obiectul dumpingului, la prețuri mici, care subcotează prețul industriei din Uniune cu peste 10 %, a jucat un rol în exacerbarea suplimentară a tendinței negative a prețurilor de vânzare pe piața Uniunii în cursul întregii PA.
(95)
Din aceste motive, se poate stabili existența unei relații de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3. Efectul altor factori
(96)
Ceilalți factori examinați în contextul cauzalității sunt evoluția cererii pe piața Uniunii, criza economică, costul de producție al industriei din Uniune, performanța la export a industriei din Uniune și importurile de melamină din alte țări terțe.
(a) Evoluția cererii pe piața Uniunii și criza economică
(97)
Ar trebui reamintit că principalele aplicații ale melaminei sunt în sectoarele locuințelor și construcțiilor. Ca urmare a crizei economice, piețele locuințelor și construcțiilor s-au contractat, ceea ce a determinat o reducere și a consumului, nu doar pe piața Uniunii, ci și la nivel mondial. Dat fiind că UE este de departe cea mai mare piață pentru melamină la nivel mondial, criza a avut un impact negativ asupra pieței mondiale. Acest aspect este ilustrat de o scădere cu 28 % a consumului, opriri ale producției la nivelul industriei din Uniune și o scădere a prețurilor de vânzare.
(98)
Prin urmare, faptele și considerațiile de mai sus sugerează că o parte a prejudiciului suferit de industria din Uniune ar putea fi atribuit crizei economice.
(99)
Cu toate acestea, după cum se explică în considerentele 88-95 de mai sus, ar trebui să se țină seama de faptul că au existat distorsiuni clare pe piața melaminei din China. În plus, importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din China, au subcotat în cursul PA prețul industriei din Uniune în medie cu 10 %, exacerbând astfel suplimentar efectele negative asupra nivelului prețului, în special în cursul PA.
(100)
Având în vedere subcotarea practicată de exportatorii chinezi și creșterea selectivă a prezenței lor în cursul PA, astfel cum este descris în considerentul 92 de mai sus, chiar dacă se consideră că o parte a prejudiciului material suferit de industria din Uniune poate fi atribuită crizei economice, acest aspect nu este în măsură să rupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(b) Costul de producție al industriei din Uniune
(101)
Ancheta a arătat că producția de melamină este mare consumatoare de capital, fiind grevată de costuri fixe mari. Costul de producție al industriei din Uniune pentru melamină a rămas stabil în cursul perioadei luate în considerare, dar a scăzut cu 14 % între 2008 și PA, după cum se arată în tabelul 7(b) de mai sus. Acest aspect ar fi trebuit să permită o anumită recuperare a rentabilității industriei din Uniune, dar nivelul mic al prețului pe piața Uniunii, precum și subcotarea practicată de importurile care fac obiectul dumpingului, cu preț mic, provenite din RPC, nu au permis ca această situație să se materializeze.
(102)
În consecință, se concluzionează că prejudiciul suferit de industria din Uniune nu este cauzat de costul de producție.
(c) Performanța la export a industriei din Uniune
(103)
Deși analiza prejudiciului și a cauzalității s-a concentrat pe situația industriei din Uniune pe piața Uniunii, performanța acesteia la export a fost examinată pentru a se determina dacă aceasta ar putea constitui un alt factor care ar putea explica prejudiciul constatat.
Tabelul 11
2006
2007
2008
PA
Exporturi (tone)
84 103
78 956
68 560
85 146
Indice
100
94
82
101
Sursă: răspunsurile la chestionar primite din partea industriei din Uniune
(104)
Analiza a arătat că vânzările la export realizate de industria din Uniune către părți independente au rămas stabile la aproximativ 85 000 de tone, ceea ce înseamnă aproximativ 28 % din producție în cursul perioadei luate în considerare. Performanța la export a reclamanților a fost deci foarte bună chiar și în cursul crizei. Prin urmare, situația prejudiciantă pentru industria din Uniune nu poate fi explicată prin exporturi sau atribuită acestora.
(d) Importurile din alte țări terțe
(105)
Tendințele volumelor importurilor și ale prețurilor din alte țări terțe între 2006 și PA au fost după cum urmează:
Tabelul 12
Alte țări terțe
2006
2007
2008
PA
Importuri (tone)
45 480
41 060
24 835
16 473
Indice
100
90
55
36
Cotă de piață
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Indice
100
86
62
50
Preț (EUR/tonă)
820
941
1 094
895
Indice
100
115
133
109
Sursă: Eurostat
(106)
Cu excepția Iranului și a Arabiei Saudite, importurile provenite din țări terțe individuale au fost mai mici decât pragul de minimis de 1 % din cota de piață pe piața Uniunii în cursul PA. Ancheta a arătat că volumul importurilor provenite din țări terțe a scăzut în cursul perioadei luate în considerare. În ceea ce privește Iranul și Arabia Saudită, care au contribuit cu 4,4 %, respectiv 1,4 % la consumul UE în cursul PA, s-a constatat că prețurile practicate de ele au fost mai mari decât cele ale exportatorilor chinezi. Prin urmare, se consideră că astfel de cantități și prețuri au avut doar un impact mic sau inexistent asupra pieței UE.
(107)
Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile provenite din aceste țări terțe nu au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(108)
Analiza de mai sus a arătat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, a existat o scădere substanțială a volumului și cotei de piață ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului, la prețuri mici, originare din RPC. Totuși, aceste importuri au fost realizate la prețuri de dumping semnificative, care au subcotat cu 10 % prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii în cursul PA. Acest efect negativ asupra prețului de vânzare predominant de pe piața Uniunii s-a menținut în cursul întregii PA. Pe baza tuturor faptelor și considerațiilor, s-a considerat că a existat o legătură de cauzalitate între importurile care fac obiectul dumpingului și prejudiciul suferit de industria din Uniune în cursul PA.
(109)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut cauza prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fi fost în măsură să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC, și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(110)
Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciante ale importurilor care au făcut obiectul dumpingului, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC, au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Observație preliminară
(111)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziei provizorii privind dumpingul prejudiciant, existau motive copleșitoare pentru a concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
2. Interesul industriei din Uniune
(112)
Industria din Uniune este compusă din trei producători, având fabrici situate în diferite state membre ale Uniunii, care angajează direct peste 600 de oameni în producția de produs similar.
(113)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu material cauzat de importurile care au făcut obiectul dumpingului, provenite din RPC. Se reamintește că cei mai mulți indicatori relevanți pentru prejudiciu au arătat o tendință negativă în cursul perioadei luate în considerare. Mai exact, indicatorii prejudiciului din sfera performanței financiare a industriei din Uniune, cum ar fi rentabilitatea, fluxul de lichidități și randamentul investițiilor, au fost grav afectați. Se consideră că, în absența unor măsuri, redresarea sectorului melaminei nu va fi suficientă pentru a permite redresarea situației financiare a industriei din Uniune.
(114)
Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condiții comerciale efective pe piața Uniunii, permițând prețurilor melaminei să reflecte costurile diverselor componente și condițiile de piață. Se poate preconiza că instituirea de măsuri provizorii și redresarea sectorului ar permite industriei din Uniune să recurgă la economii de scară pentru a-și păstra cota de piață, cu un impact pozitiv asupra situației economice și a rentabilității ei.
(115)
Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping provizorii asupra importurilor de melamină originară din RPC ar fi în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul utilizatorilor
(116)
Cooperarea utilizatorilor a fost relativ slabă în acest caz. Au fost trimise 44 de chestionare utilizatorilor cunoscuți de pe piața Uniunii, doar șapte răspunsuri putând fi considerate suficient de însemnate pentru a evalua situația lor economică și posibilul impact al măsurilor antidumping asupra activității lor. Utilizatorii cooperanți au reprezentat aproximativ 10 % din consumul UE.
(117)
Conform industriei din Uniune, ponderea melaminei în costul de producție al utilizatorilor din industrie ar fi de maximum 3 %, cu o medie de 2 %. Dacă aceste date se confirmă prin vizite de verificare suplimentare, care vor avea loc în restul perioadei de anchetă la sediile utilizatorilor, impactul măsurilor antidumping propuse asupra utilizatorilor din industrie ar fi limitat.
(118)
Pe baza celor câteva răspunsuri semnificative primite de la utilizatori, s-ar părea că ponderea melaminei în costul de producție al utilizatorilor ar fi de aproximativ 10 %. Prin urmare, posibilul impact al măsurilor ar putea fi negativ, în funcție de nivelul rentabilității lor, care nu a fost dezvăluit în mod clar de către utilizatori. După cum s-a menționat mai sus, vizitele de verificare vor avea loc la sediile principalilor utilizatori, în restul perioadei de anchetă. De asemenea, Comisia va căuta să obțină o cooperare mai bună din partea industriei utilizatoare.
(119)
Unele părți au sugerat, de asemenea, că, deoarece cota de piață deținută de industria din Uniune este foarte mare, o creștere a prețului melaminei practicat de respectiva industrie ca urmare a instituirii măsurilor poate fi principalul impact al instituirii măsurilor antidumping în acest caz.
(120)
Cu toate acestea, se consideră că lipsa instituirii de măsuri asupra importurilor care fac obiectul dumpingului, provenite din China, poate duce la scăderi suplimentare ale producției din partea anumitor producători din Uniune și, în continuare, la posibile probleme, cum ar fi scăderea ofertei pe piața Uniunii, cea mai mare piață pentru melamină la nivel mondial.
(121)
Pe baza faptelor și a considerațiilor de mai sus, se consideră că, în acest stadiu, nu există elemente bazate pe dovezi care să indice că impactul instituirii măsurilor provizorii ar fi disproporționat în ceea ce privește activitatea industriei utilizatoare. Prin urmare, se consideră că nu există motive copleșitoare de a nu institui măsuri provizorii.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(122)
Ținând seama de cele de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, pe baza informațiilor disponibile cu privire la interesul Uniunii, nu există motive copleșitoare împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de melamină originară din RPC.
G. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(123)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul dumpingului.
(124)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(125)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciant, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare, pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul dumpingului, din vânzările de produs similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul dumpingului ar trebui să aibă ca referință anul 2003, singurul an în care industria din Uniune a obținut profituri și în care importurile chinezești au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Prin urmare, se consideră că o marjă de profit de 5 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar fi putut obține în absența dumpingului prejudiciant.
(126)
Din aceste motive, s-a calculat un preț neprejudiciant al produsului similar pentru industria din Uniune. Prețul neprejudiciant a fost obținut adăugând marja de profit de 5 % menționată anterior la costul de producție.
(127)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori cooperanți din RPC, ajustat în mod corespunzător la costurile de import și la taxele vamale, cu prețul neprejudiciant practicat de industria din Uniune pe piața Uniunii, în cursul PA. Orice diferență care rezultă din această comparație a fost în continuare exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import a tipurilor comparate.
2. Măsuri provizorii
(128)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(129)
Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei pentru societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(130)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei modificări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3), împreună cu toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția, vânzările interne și externe asociate cu, de exemplu, respectiva modificare a denumirii sau cu respectiva modificare a entităților de producție și de vânzare. Dacă este necesar, regulamentul va fi modificat în consecință, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(131)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul PA.
(132)
Marjele de dumping și de prejudiciu stabilite sunt după cum urmează:
Societate
Marjă de dumping
Marjă de prejudiciu
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49 %
53,9 %
Toate celelalte societăți
65,6 %
65,2 %
H. COMUNICARE
(133)
Constatările provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie afirmat că respectivele constatări cu privire la instituirea de taxe antidumping formulate în contextul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesar să fie reconsiderate în scopul formulării unor concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de melamină, încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00, originară din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este:
Societate
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49
A988
Toate celelalte societăți
65,2
A999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 15 noiembrie 2010.