ROZHODNUTÍ RADY 2011/411/SZBP
ze dne 12. července 2011,
kterým se vymezuje statut, sídlo a způsob fungování Evropské obranné agentury a kterým se zrušuje společná akce 2004/551/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na články 42 a 45 této smlouvy,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská obranná agentura (dále jen „agentura“) byla zřízena společnou akcí Rady 2004/551/SZBP (1) ze dne 12. července 2004 (dále jen „společná akce 2004/551/SZBP“) s cílem podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat evropskou bezpečnostní a obrannou politiku.
(2)
Evropská bezpečnostní strategie schválená Evropskou radou dne 12. prosince 2003 označila zřízení obranné agentury za důležitý prvek na cestě k dosažení pružnějších a účinnějších evropských vojenských zdrojů.
(3)
Zpráva o provádění evropské bezpečnostní strategie ze dne 11. prosince 2008 potvrzuje vedoucí úlohu agentury v procesu rozvíjení klíčových obranných schopností v zájmu společné bezpečnostní a obranné politiky (SBOP).
(4)
Společná akce 2004/551/SZBP by měla být zrušena a nahrazena tímto rozhodnutím Rady s cílem zohlednit změny Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), k nimž došlo v důsledku ratifikace Lisabonské.
(5)
V článku 45 Smlouvy o EU se stanoví, že Rada přijme rozhodnutí vymezující statut, sídlo a způsob fungování agentury, které by mělo přihlížet ke stupni skutečného podílu na činnostech agentury.
(6)
Agentura by měla přispívat k provádění společné zahraniční a bezpečnostní politiky, zejména společné bezpečnostní a obranné politiky.
(7)
Agentura by měla mít takovou strukturu, aby mohla reagovat na operativní potřeby Unie a jejích členských států v zájmu SBOP, a je-li to nutné pro plnění jejích funkcí, spolupracovat se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty.
(8)
Agentura by měla navázat úzké pracovní vztahy se stávajícími strukturami, seskupeními a organizacemi, jako jsou rámcová dohoda o záměru (dále jen „rámcová dohoda LoI“), Organizace pro vzájemnou spolupráci v oblasti vyzbrojování (OCCAR) a Evropská kosmická agentura (ESA).
(9)
V souladu s čl. 18 odst. 2 Smlouvy o EU by měl mít vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku vedoucí úlohu v rámci struktury agentury a zajišťovat nezbytné propojení mezi agenturou a Radou.
(10)
Rada by měla při plnění své úlohy politického dohledu a vymezování politik vydávat agentuře pokyny.
(11)
Přijetí finančního rámce agentury, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 4, a uzavírání správních ujednání mezi agenturou a třetími zeměmi, organizacemi a subjekty musí být vzhledem k jejich povaze schvalovány Radou jednomyslně.
(12)
Rada by se při přijímání pokynů a rozhodnutí týkajících se činnosti agentury měla scházet na úrovni ministrů obrany.
(13)
Veškeré pokyny nebo rozhodnutí přijaté Radou ve vztahu k činnosti agentury by měly být připravovány v souladu s článkem 240 Smlouvy o fungování EU.
(14)
Pravomoci přípravných a poradních orgánů Rady, zejména pravomoci Výboru stálých zástupců podle článku 240 Smlouvy o fungování EU, Politického a bezpečnostního výboru podle článku 38 Smlouvy o EU a Vojenského výboru Evropské unie (dále jen „Vojenského výboru EU“C), by měly zůstat nedotčeny.
(15)
Ředitelé národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelé pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a technologií a ředitelé pro oblast obranné politiky by měli při přípravě rozhodnutí Rady týkajících se agentury přijímat zprávy a zabývat se otázkami spadajícími do jejich pravomoci.
(16)
Agentura by měla mít právní subjektivitu potřebnou pro výkon svých funkcí a dosažení svých cílů, přičemž by měla udržovat úzké styky s Radou a plně respektovat pravomoci Evropské unie a jejích orgánů.
(17)
Mělo by být stanoveno, že rozpočty spravované agenturou mohou v jednotlivých případech příspěvky na krytí jiných než správních nákladů obdržet ze souhrnného rozpočtu Evropské unie při plném respektování použitelných pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, včetně čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU.
(18)
Kromě toho, že bude otevřena k účasti všem členským státům, by agentura měla rovněž umožnit konkrétním skupinám členských států vytvářet projekty a programy ad hoc.
(19)
V závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce stanovené v souladu s čl. 42 odst. 6 a článkem 46 Smlouvy o EU a s Protokolem (č. 10) o stálé strukturované spolupráci stanovené článkem 42 Smlouvy o Evropské unii, připojeného ke Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, by agentura měla uskutečňování této spolupráce podporovat.
(20)
Agentura by měla mít rozhodovací postupy, které by jí umožnily účinně plnit její úkoly při respektování bezpečnostních a obranných politik zúčastněných členských států.
(21)
Agentura by měla plnit své poslání při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
(22)
Agentura by měla jednat zcela v souladu s bezpečnostními normami a pravidly Rady.
(23)
V souladu s článkem 5 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní vypracovávání a provádění těch rozhodnutí a činností Unie, které mají vliv na obranu, Dánsko proto nebude tímto rozhodnutím vázáno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
KAPITOLA I
ZŘÍZENÍ, POSLÁNÍ A ÚKOLY AGENTURY
Článek 1
Zřízení
1. Agentura pro oblast rozvoje obranných schopností, výzkumu, pořizování a vyzbrojování (dále jen „Evropská obranná agentura“ nebo „agentura“) byla zřízena společnou akcí 2004/551/SZBP a její činnost pokračuje v souladu s následujícími ustanoveními.
2. Ve své činnosti je agentura podřízena Radě a jedná v rámci jednotného institucionálního rámce Evropské unie na podporu společné zahraniční a bezpečnostní politiky a společné bezpečnostní a obranné politiky, aniž jsou dotčeny pravomoci orgánů EU a Rady. Posláním agentury nejsou dotčeny jiné pravomoci Unie při plném respektování článku 40 Smlouvy o EU.
3. Agentura je otevřena účasti všech členských států EU, které si přejí podílet se na její činnosti. Členské státy, které se v době přijetí tohoto rozhodnutí činnosti agentury již účastní, se nadále považují za zúčastněné členské státy.
4. Každý členský stát, který si bude po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost přát účastnit se činnosti agentury nebo tuto účast ukončit, oznámí svůj úmysl Radě a vyrozumí vysokého představitele. Veškerá technická a finanční opatření nezbytná pro účast nebo ukončení účasti určí řídící výbor uvedený v článku 8.
5. Agentura má sídlo v Bruselu.
Článek 2
Poslání
1. Posláním agentury je podporovat Radu a členské státy v jejich úsilí o zlepšení obranných schopností EU v oblasti řešení krizí a podporovat SBOP v současném stavu a v rámci budoucího vývoje.
2. Agentura určuje operativní potřeby, podporuje opatření k jejich uspokojování, přispívá k určení a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení výrobní a technologické základny v oblasti obrany, podílí se na vymezení evropské politiky v oblasti schopností a vyzbrojování a napomáhá Radě při hodnocení zlepšování vojenských schopností.
3. Posláním agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí Rady se rozumí:
a)
„zúčastněnými členskými státy“ členské státy Evropské unie, které se účastní činnosti agentury,
b)
„přispívajícími členskými státy“ zúčastněné členské státy Evropské unie, které přispívají na konkrétní projekt nebo program Agentury.
Článek 4
Politický dohled a podávání zpráv Radě
1. Agentura je podřízena Radě a působí pod jejím politickým dohledem, podává jí pravidelné zprávy a dostává od ní pravidelné pokyny.
2. Agentura podává pravidelně zprávy o své činnosti Radě, a zejména
a)
v listopadu každého roku předkládá Radě zprávu o činnosti agentury během tohoto roku a poskytuje informace o jednotlivých prvcích pracovního programu a rozpočtů agentury na následující rok;
b)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce předkládá Radě nejméně jednou ročně informace o příspěvku agentury k hodnocení v rámci stálé strukturované spolupráce podle čl. 5 odst. bodu 3 písm. f) bodu ii).
Agentura poskytuje Radě včas informace o důležitých záležitostech, které mají být předloženy k rozhodnutí řídícímu výboru.
3. Rada po konzultaci s Politickým a bezpečnostním výborem nebo případně s jinými příslušnými orgány Rady jednomyslným rozhodnutím každoročně vydává pokyny k činnosti agentury, zejména k jejímu pracovnímu programu. Pracovní program agentury je sestavován v rámci těchto pokynů.
4. Rada každý rok jednomyslně schvaluje finanční rámec pro agenturu na následující tři roky. Tento finanční rámec stanoví dohodnuté priority související s tříletým pracovním plánem agentury a představuje právně závazný strop pro první rok a předpokládané částky pro druhý a třetí rok. Agentura každý rok nejpozději 31. března poskytne návrh finančního rámce a související pracovní plán k posouzení řídícímu výboru.
5. Agentura může vydávat doporučení určená Radě a Komisi, je-li to nezbytné pro plnění jejího poslání.
Článek 5
Funkce a úkoly
1. Agentura při plnění svých funkcí a úkolů respektuje jiné pravomoci Unie a orgánů EU.
2. Plněním funkcí a úkolů agentury nejsou dotčeny pravomoci členských států v záležitostech obrany.
3. Agentura má pod vedením Rady za úkol:
a)
přispívat k určení cílů vojenských schopností členských států a hodnotit dodržování závazků týkajících se schopností, které přijaly členské státy, a to zejména:
i)
určováním budoucích potřeb obranných schopností EU ve spolupráci s příslušnými orgány Rady, včetně Vojenského výboru EU, a s využitím mimo jiné mechanismu rozvoje schopností a případného následného mechanismu,
ii)
koordinací provádění plánu rozvoje schopností a případných následných plánů,
iii)
hodnocením závazků týkajících se schopností, jež členské státy přijaly mimo jiné v rámci procesu plánu rozvoje schopností a v rámci mechanismu rozvoje schopností a případných následných opatření, podle kritérií dohodnutých členskými státy;
b)
podporovat harmonizaci operativních potřeb a přijímání účinných a slučitelných akvizičních metod, a to zejména:
i)
podporou a koordinací harmonizace v oblasti vojenských potřeb,
ii)
podporou nákladově efektivních a účinných výběrových řízení určováním a šířením osvědčených postupů,
iii)
poskytováním odhadů finančních priorit pro rozvoj schopností a pořizování;
c)
navrhovat mnohostranné projekty pro plnění cílů z hlediska vojenských schopností a zajišťovat koordinaci programů prováděných členskými státy a řízení zvláštních programů spolupráce, a to zejména:
i)
podporou a navrhováním nových projektů mnohostranné spolupráce,
ii)
určováním a navrhováním činností pro spolupráci v operativní oblasti,
iii)
činnostmi v zájmu koordinace stávajících programů prováděných členskými státy,
iv)
přebíráním odpovědnosti za řízení konkrétních programů na žádost členských států,
v)
přípravou programů, které mají být řízeny organizací OCCAR nebo případně prostřednictvím jiných ujednání, na žádost členských států;
d)
podporovat výzkum v oblasti obranných technologií, koordinovat a plánovat společnou výzkumnou činnost a studie technických řešení odpovídajících budoucím operativním potřebám, a to zejména:
i)
podporou výzkumu zaměřeného na plnění budoucích potřeb bezpečnostních a obranných schopností, případně ve vazbě na výzkumné činnosti Unie, čímž se posílí evropský průmyslový a technologický potenciál v této oblasti,
ii)
podporou efektivněji zaměřených společných činností v oblasti obranného výzkumu a technologií,
iii)
stimulací činností v oblasti obranného výzkumu a technologií prostřednictvím studií a projektů,
iv)
řízením smluv v oblasti obranného výzkumu a technologií,
v)
spoluprací s Komisí za účelem dosažení maximální doplňkovosti a součinnosti mezi výzkumnými programy v oblasti obrany a civilní bezpečnosti;
e)
přispívat k určování a případně k provádění všech účelných opatření pro posílení průmyslové a technologické základny v oblasti obrany a pro zlepšení účinnosti vojenských výdajů, a to zejména:
i)
přispíváním k vytvoření mezinárodně konkurenceschopného evropského trhu s obranným vybavením, aniž jsou dotčeny pravidla vnitřního trhu a pravomoci Komise v této oblasti,
ii)
rozvojem příslušných politik a strategií ve spolupráci s Komisí a případně s výrobním odvětvím,
iii)
usilováním o vytváření a harmonizaci příslušných postupů na úrovni EU, a to v rámci úkolů agentury a ve spolupráci s Komisí;
f)
v závislosti na rozhodnutí Rady o zřízení stálé strukturované spolupráce podporovat tuto spolupráci zejména:
i)
usnadňováním hlavních společných nebo evropských iniciativ v oblasti rozvoje schopností,
ii)
přispíváním k pravidelnému hodnocení příspěvků zúčastněných členských států v oblasti schopností, zejména příspěvků učiněných v souladu s kritérii, která mají být stanovena mimo jiné na základě článku 2 Protokolu (č. 10) o stálé strukturované spolupráci, připojenému k Smlouvě o EU a Smlouvě o fungování EU, a prostřednictvím příslušných zpráv podávaných nejméně jednou ročně.
Článek 6
Právní subjektivita
Agentura má právní subjektivitu nezbytnou pro plnění svých funkcí a dosažení svých cílů. Členské státy zajistí, aby agentura měla nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo poskytuje právnickým osobám. Agentura může zejména nabývat movitý i nemovitý majetek nebo s ním nakládat a vystupovat před soudem. Agentura může uzavírat smlouvy se soukromými nebo veřejnými subjekty nebo organizacemi.
KAPITOLA II
ORGÁNY A ZAMĚSTNANCI AGENTURY
Článek 7
Vedoucí agentury
1. Vedoucím agentury je vysoký představitel Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku.
2. Vedoucí agentury odpovídá za celkovou organizaci a fungování agentury a zajišťuje, aby ředitel, který je mu podřízen, prováděl pokyny vydané Radou a rozhodnutí řídícího výboru a aby mu o tom podával zprávu.
3. Vedoucí agentury předkládá Radě zprávy agentury uvedené v čl. 4 odst. 2.
4. Vedoucí agentury je odpovědný za sjednávání správních ujednání se třetími zeměmi a jinými organizacemi, seskupeními nebo subjekty v souladu s pokyny řídícího výboru. V rámci těchto ujednání schválených řídícím výborem odpovídá za to, aby s nimi byly navázány patřičné pracovní vztahy.
Článek 8
Řídící výbor
1. Rozhodovacím orgánem agentury je řídící výbor, který se skládá z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu, zmocněného přijímat závazky za svou vládu, a ze zástupce Komise. Řídící výbor jedná v rámci pokynů vydaných Radou.
2. Řídící výbor se schází na úrovni ministrů obrany zúčastněných členských států nebo jejich zástupců. Řídící výbor zpravidla zasedá každý rok nejméně dvakrát na úrovni ministrů obrany.
3. Vedoucí agentury svolává zasedání řídícího výboru a předsedá jim. Pokud o to některý zúčastněný členský stát požádá, svolá vedoucí agentury zasedání do jednoho měsíce.
4. Vedoucí agentury může pověřit jinou osobu, aby předsedala zasedáním řídícího výboru na úrovni zástupců ministrů obrany.
5. Řídící výbor se může scházet ve zvláštním složení (například ve složení ředitelů národních úřadů pro vyzbrojování, ředitelů pro oblast schopností, pro oblast výzkumu a vývoje a ředitelů pro oblasti obranné politiky).
6. Zasedání řídícího výboru se účastní:
a)
ředitel agentury nebo jeho zástupce uvedený v článku 10;
b)
předseda Vojenského výboru EU nebo jeho zástupce;
c)
zástupce Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ).
7. V otázkách společného zájmu může řídící výbor rozhodnout, že přizve
a)
generálního tajemníka NATO nebo jím jmenovaného zástupce;
b)
vedoucí nebo předsedy jiných struktur, seskupení nebo organizací, jejichž činnost souvisí s činností agentury (například strukturám vytvořeným podle rámcové dohody LoI, OCCAR a ESA);
c)
popřípadě zástupce dalších třetích stran.
Článek 9
Úkoly a pravomoci řídícího výboru
1. V rámci pokynů Rady uvedených v čl. 4 odst. 1 řídící výbor
a)
schvaluje zprávy, které mají být předloženy Radě;
b)
schvaluje na základě návrhu podaného vedoucím agentury a nejpozději do 31. prosince každého roku roční pracovní program agentury na následující rok;
c)
nejpozději do 31. prosince každého roku přijímá obecný rozpočet agentury v mezích stanovených ve finančním rámci agentury, o němž rozhoduje Rada;
d)
schvaluje v souladu s článkem 19 zavedení projektů nebo programů ad hoc v rámci agentury;
e)
jmenuje ředitele a nejvýše dva jeho náměstky;
f)
rozhoduje o tom, že jeden nebo více členských států mohou v souladu s článkem 17 agentuře svěřit správní a finanční řízení určitých činností v oblasti její působnosti;
g)
schvaluje veškerá doporučení určená Radě nebo Komisi;
h)
přijímá jednací řád agentury;
i)
může měnit finanční předpisy o provádění obecného rozpočtu agentury;
j)
může měnit pravidla a předpisy týkající se smluvních zaměstnanců a přidělených odborníků členských států;
k)
stanoví technické a finanční podrobnosti účasti členských států nebo jejího ukončení podle čl. 1 odst. 4;
l)
přijímá pokyny pro sjednávání správních ujednání vedoucím agentury;
m)
schvaluje ujednání ad hoc podle čl. 22 odst. 1;
n)
uzavírá správní ujednání mezi agenturou a třetími stranami podle čl. 24 odst. 1;
o)
schvaluje roční účetní závěrku a rozvahu;
p)
přijímá veškerá další příslušná rozhodnutí týkající se plnění poslání agentury.
2. Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, rozhoduje řídící výbor kvalifikovanou většinou. Hlasům zúčastněných členských států je přidělena váha podle čl. 16 odst. 4 a 5 Smlouvy o EU. Hlasování se účastní pouze zástupci zúčastněných členských států.
3. Prohlásí-li zástupce zúčastněného členského státu v řídícím výboru, že z důležitých důvodů státní politiky, které musí uvést, má v úmyslu postavit se proti přijetí některého rozhodnutí kvalifikovanou většinou, hlasování se nekoná. Tento zástupce může postoupit záležitost prostřednictvím vedoucího agentury Radě, aby případně vydala pokyny řídícímu výboru. Řídící výbor může rovněž kvalifikovanou většinou rozhodnout o postoupení záležitosti Radě k rozhodnutí. Rada se usnáší jednomyslně.
4. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout, že zřídí:
a)
výbory pro přípravu správních a rozpočtových rozhodnutí řídícího výboru, složené z delegátů zúčastněných členských států a zástupce Komise;
b)
výbory specializované na zvláštní otázky v oblasti působnosti agentury. Tyto výbory jsou složeny z delegátů zúčastněných členských států, a pokud řídící výbor nerozhodne jinak, zástupce Komise.
V rozhodnutí o zřízení výborů se upřesní jejich mandát a doba, na kterou jsou zřízeny.
Článek 10
Ředitel
1. Ředitele a jeho náměstka (náměstky) jmenuje řídící výbor na návrh vedoucího agentury na dobu tří let. Řídící výbor může jejich funkční období prodloužit o dva roky. Ředitel a nejvýše dva náměstci jsou podřízeni vedoucímu agentury a jednají v souladu s rozhodnutími řídícího výboru.
2. Ředitel, kterému je nápomocen jeho náměstek (náměstci), přijímá veškerá nezbytná opatření pro zajištění výkonnosti a účinnosti práce agentury. Ředitel odpovídá za kontrolu a koordinaci organizačních jednotek, aby byla zajištěna celková provázanost jejich práce. Ředitel je vedoucím zaměstnanců agentury.
3. Ředitel je odpovědný za:
a)
zajištění provádění ročního pracovního programu agentury;
b)
přípravu práce řídícího výboru, zejména návrhu ročního pracovního programu agentury;
c)
přípravu návrhu ročního obecného rozpočtu, který se předkládá řídícímu výboru;
d)
přípravu tříletého pracovního plánu, který se předkládá řídícímu výboru;
e)
přípravu tříletého finančního rámce, který se předkládá Radě;
f)
zajištění úzké spolupráce s přípravnými orgány Rady, zejména s Politickým a bezpečnostním výborem a Vojenským výborem EU, a poskytování informací těmto orgánům;
g)
přípravu zpráv podle čl. 4 odst. 2;
h)
přípravu výkazu příjmů a výdajů a plnění obecného rozpočtu agentury a rozpočtů projektů nebo programů ad hoc svěřených agentuře;
i)
běžnou správu agentury;
j)
veškerá bezpečnostní hlediska;
k)
veškeré personální záležitosti.
4. V rámci pracovního programu a obecného rozpočtu agentury je ředitel oprávněn uzavírat smlouvy a přijímat zaměstnance. Ředitel je schvalující osobou odpovědnou za plnění rozpočtů spravovaných agenturou.
5. Ředitel je odpovědný řídícímu výboru.
6. Ředitel je statutárním zástupcem agentury.
Článek 11
Zaměstnanci agentury
1. Zaměstnance agentury, včetně ředitele, tvoří smluvní a statutární zaměstnanci vybraní z uchazečů ze všech zúčastněných členských států na co nejširším zeměpisném základě a z orgánů EU. Zaměstnance agentury vybírá ředitel na základě příslušných schopností a odbornosti pomocí spravedlivých a transparentních výběrových řízení. Ředitel zveřejní předem podrobné informace o všech volných místech a kritéria výběrového řízení. Ve všech případech je nábor řízen tak, aby byli pro agenturu vybráni zaměstnanci, kteří vyhovují nejvyšším nárokům na schopnosti a výkonnost.
2. Vedoucí agentury na návrh ředitele a po konzultaci s řídícím výborem jmenuje zaměstnance agentury na úrovni vyšších vedoucích pracovníků a obnovuje smlouvy s nimi.
3. Zaměstnance agentury tvoří:
a)
pracovníci zaměstnaní přímo agenturou se smlouvami na dobu určitou a vybraní ze státních příslušníků zúčastněných členských států. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (2). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
b)
odborníci členských států přidělení zúčastněnými členskými státy buď na místa v rámci organizační struktury agentury, nebo pro plnění konkrétních úkolů a projektů. Rada jednomyslným rozhodnutím schválila předpisy týkající se těchto zaměstnanců (3). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní, je-li k tomu zmocněn.
c)
úředníci Unie přidělení agentuře na dobu určitou nebo pro zvláštní úkoly nebo projekty podle potřeby.
4. Soudní dvůr Evropské unie je příslušný k rozhodování veškerých sporů mezi agenturou a jakoukoli osobou, na niž se mohou vztahovat předpisy platné pro zaměstnance agentury.
KAPITOLA III
ROZPOČET A FINANČNÍ PRAVIDLA
Článek 12
Rozpočtové zásady
1. Rozpočty, sestavované v eurech, jsou nástroje, kterými se pro každý rozpočtový rok stanoví a povolují veškeré příjmy a výdaje spravované agenturou.
2. Prostředky zapsané do rozpočtu se povolují na dobu rozpočtového roku, který začíná 1. ledna a končí 31. prosince stejného kalendářního roku.
3. Příjmy a výdaje jednotlivých rozpočtů musí být vyrovnané. Všechny příjmy a výdaje se zaúčtují v plném rozsahu v příslušném rozpočtu bez jakýchkoli vzájemných úprav.
4. Rozpočet obsahuje rozlišené prostředky, které se skládají z prostředků na závazky a prostředků na platby, a nerozlišené prostředky.
5. Z prostředků na závazky musí být pokryty celkové náklady právních závazků přijatých během běžného rozpočtového roku. Závazky však mohou být uskutečněny souhrnně nebo v ročních splátkách. Závazky se zaúčtují na základě právních závazků uskutečněných do 31. prosince.
6. Z prostředků na platby musí být pokryty platby, které byly provedeny na úhradu právních závazků přijatých v běžném rozpočtovém roce nebo dřívějších rozpočtových letech. Platby se zaúčtují na základě rozpočtových závazků přijatých do 31. prosince.
7. Příjmy rozpočtového roku jsou zaúčtovány pro daný rozpočtový rok na základě částek vybraných během tohoto rozpočtového roku.
8. Příjmy i výdaje mohou být prováděny pouze přidělením do určité položky rozpočtu a v mezích výše prostředků, které byly v rozpočtu stanoveny.
9. Používání rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadami řádného finančního řízení, totiž se zásadami hospodárnosti, účinnosti a efektivity.
Článek 13
Obecný rozpočet
1. Do 31. března každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru celkový odhad pro návrh obecného rozpočtu na následující rok, přičemž dodržuje předpokládané částky stanovené finančním rámcem.
2. Do 30. června každého roku předloží vedoucí agentury řídícímu výboru návrh obecného rozpočtu. Návrh obsahuje:
a)
prostředky považované za nezbytné
i)
pro pokrytí nákladů na chod agentury, zaměstnance a zasedání,
ii)
pro obstarání vnějšího poradenství, zejména operačních analýz, nezbytného pro agenturu pro plnění jejích úkolů, a pro zvláštní výzkumné a technologické činnosti ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států, zejména technické případové studie a předběžné studie proveditelnosti;
b)
odhad příjmů potřebných k pokrytí výdajů.
3. Cílem řídícího výboru je zajistit, aby prostředky uvedené v odst. 2 písm. a) bodě ii) představovaly významný podíl celkových prostředků uvedených v odstavci 2. Tyto prostředky musí odrážet skutečné potřeby a umožňovat agentuře plnit operační úlohu.
4. Návrh obecného rozpočtu je doplněn podrobným plánem pracovních míst a podrobným odůvodněním.
5. Řídící výbor může jednomyslně rozhodnout, že návrh obecného rozpočtu pokrývá dále konkrétní projekt nebo program, je-li to zjevně ke společnému prospěchu všech zúčastněných členských států.
6. Prostředky jsou rozděleny do hlav a kapitol, které seskupují výdaje podle typu nebo účelu, a dále rozčleněny podle potřeby do článků.
7. Každá hlava může zahrnovat kapitolu nazvanou „předběžné prostředky“. Tyto prostředky jsou zaneseny, pokud na základě závažných důvodů existuje nejistota ohledně výše potřebných prostředků nebo rozsahu provádění zanesených rozpočtových prostředků.
8. Příjmy se skládají:
a)
z příspěvků hrazených zúčastněnými členskými státy, které jsou založeny na výši hrubého národního důchodu (HND);
b)
z ostatních příjmů.
Návrh obecného rozpočtu obsahuje linie pro začlenění účelově vázaných příjmů, a je-li to možné, uvádí předpokládanou částku.
9. Řídící výbor přijme návrh obecného rozpočtu do 31. prosince každého roku v rámci finančního rámce agentury. Řídícímu výboru v této souvislosti předsedá vedoucí agentury nebo jím jmenovaný zástupce nebo člen řídícího výboru, kterého vedoucí agentury vyzve. Ředitel vydá prohlášení, že rozpočet byl přijat, a vyrozumí zúčastněné členské státy.
10. Pokud návrh obecného rozpočtu není na začátku rozpočtového roku ještě přijat, mohou být výdaje prováděny měsíčně podle kapitol nebo jiných jednotek členění rozpočtu, a to maximálně do výše jedné dvanáctiny rozpočtových prostředků na předešlý rozpočtový rok. Důsledkem tohoto ujednání však nesmí být to, aby agentura dostala k dispozici částku vyšší než jednu dvanáctinu prostředků stanovených v návrhu připravovaného obecného rozpočtu. Řídící výbor může kvalifikovanou většinou na návrh ředitele povolit výdaje překračující jednu dvanáctinu prostředků, pokud celkové rozpočtové prostředky pro daný rozpočtový rok nepřekračují rozpočtové prostředky schválené pro předcházející rozpočtový rok. Ředitel může požádat o příspěvky nezbytné k pokrytí prostředků schválených podle tohoto ustanovení, které jsou splatné do 30 dnů od odeslání žádosti o příspěvky.
Článek 14
Opravné rozpočty
1. V případě nevyhnutelných, výjimečných nebo nepředvídatelných okolností může ředitel předložit návrh opravného rozpočtu v mezích stanovených finančním rámcem.
2. Návrh opravného rozpočtu je sestavován, navrhován, přijímán a oznamován stejným postupem jako obecný rozpočet v mezích stanovených finančním rámcem. Řídící výbor rozhoduje s náležitým ohledem na naléhavost věci.
3. Pokud by meze stanovené ve finančním rámci byly považovány za nedostatečné vzhledem k mimořádným a nepředvídatelným okolnostem, a s maximálním přihlédnutím k pravidlům uvedeným v čl. 13 odst. 2 a 3, předloží řídící výbor opravný rozpočet Radě, která jej přijme jednomyslně.
Článek 15
Účelově vázané příjmy
1. Agentura může přijmout do svého obecného rozpočtu finanční příspěvky na krytí nákladů jiných, než jsou náklady podle čl. 13 odst. 2 písm. a) bodu i), jako účelově vázané příjmy:
a)
ze souhrnného rozpočtu Evropské unie v jednotlivých případech při plném respektování pravidel, postupů a rozhodovacích procesů, kterými se souhrnný rozpočet Evropské unie řídí;
b)
od členských států, třetích zemí nebo jiných třetích stran.
2. Účelově vázané příjmy mohou být použity pouze ke konkrétnímu účelu, k němuž byly určeny.
Článek 16
Příspěvky a náhrady
1. Stanovení příspěvků, použije-li se výše HND
a)
Použije-li se výše HND, určuje se rozdělení příspěvků mezi členské státy, od kterých se příspěvek vyžaduje, podle výše hrubého národního produktu, jak stanoví čl. 41 odst. 2 Smlouvy o EU, a v souladu s rozhodnutím Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7.června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (4) nebo jakýmkoli jiným rozhodnutím Rady, jež je případně nahradí.
b)
Údaje pro výpočet jednotlivých příspěvků jsou údaje uvedené ve „vlastních zdrojích HND“ ve sloupci „Přehled financování souhrnného rozpočtu podle typu vlastního zdroje a podle členského státu“ tabulky připojené k poslednímu rozpočtu Evropské unie. Příspěvek každého členského státu, od kterého se příspěvek vyžaduje, je úměrný podílu HND tohoto členského státu na souhrnném HND členských států, od kterých se příspěvek požaduje.
2. Rozvrh platby příspěvků
a)
Zúčastněné členské státy platí přípěvky určené k financování obecného rozpočtu agentury ve třech stejných splátkách do 15. února, 15. června a 15. října dotyčného rozpočtového roku.
b)
Je-li přijat opravný rozpočet, zaplatí dotyčné členské státy nezbytné příspěvky do 60 dnů ode dne odeslání žádosti o příspěvky.
c)
Každý členský stát hradí bankovní poplatky spojené s platbami jeho vlastních příspěvků.
d)
Není-li přijat roční rozpočet do konce listopadu, může agentura na žádost některého z členských států požádat tento členský stát o prozatímní poskytnutí příspěvku.
Článek 17
Řízení výdajů agenturou jménem členských státu
1. Řídící výbor může na návrh ředitele nebo členského státu rozhodnout, že členský stát může agentuře svěřit správní a finanční řízení některých činností v oblasti její působnosti.
2. Řídící výbor může rozhodnutím zmocnit agenturu k uzavírání smluv jménem některých členských států. Může agenturu zmocnit, aby vybrala předem od těchto členských států nezbytné prostředky pro účely dodržení uzavřených smluv.
Článek 18
Plnění rozpočtu
1. Finanční předpisy, kterými se řídí obecný rozpočet agentury, přijala Rada jednomyslně (5). Řídící výbor tyto předpisy přezkoumá a podle potřeby je změní; přitom rozhoduje jednomyslně.
2. Řídící výbor na návrh ředitele případně přijme prováděcí pravidla týkající se plnění a kontroly obecného rozpočtu, zejména pokud jde o zadávání veřejných zakázek, aniž jsou dotčena příslušná pravidla EU. Řídící výbor zejména zajistí, aby se náležitě přihlédlo k požadavkům na bezpečnost nabídky a ochranu jak obranného utajení, tak práv k duševnímu vlastnictví.
3. Finanční předpisy a pravidla uvedené v tomto článku se nepoužijí na projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20.
KAPITOLA IV
PROJEKTY NEBO PROGRAMY AD HOC A SOUVISEJÍCÍ ROZPOČTY
Článek 19
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie A (s možností neúčastnit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států nebo ředitel mohou předložit řídícímu výboru projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury, který předpokládá všeobecnou účast zúčastněných členských států. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc souvisejícím s navrženým projektem nebo programem a o možných příspěvcích třetích stran.
2. Přispívají v zásadě všechny zúčastněné členské státy. Informují ředitele o svých záměrech v tomto ohledu.
3. Řídící výbor schvaluje zavedení projektu nebo programu ad hoc.
4. Řídící výbor se může na návrh ředitele nebo zúčastněného členského státu rozhodnout zřídit výbor pro dozor nad řízením a plněním projektu nebo programu ad hoc. Výbor je složen z delegátů každého z přispívajících členských států, a pokud na projekt nebo program přispívá Unie, i ze zástupce Komise. Rozhodnutí řídícího výboru upřesní mandát a trvání výboru.
5. Přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru schválí pro projekt nebo program ad hoc
a)
pravidla pro řízení projektu nebo programu;
b)
přichází-li to v úvahu, rozpočet ad hoc související s projektem nebo programem, klíč pro výpočet výše příspěvků a nezbytná prováděcí pravidla;
c)
účast třetích stran ve výboru podle odstavce 4. Jejich účastí není dotčena rozhodovací samostatnost Unie.
6. Přispívá-li Unie na projekt nebo program ad hoc, účastní se rozhodování uvedených v odstavci 5 Komise při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie.
Článek 20
Schvalování projektů nebo programů ad hoc kategorie B (s možností zapojit se) a souvisejících rozpočtů ad hoc
1. Jeden nebo více zúčastněných členských států mohou řídící výbor informovat, že mají v úmyslu zavést projekt nebo program ad hoc v oblasti působnosti agentury a případně přijmout související rozpočet ad hoc. Řídící výbor je informován o případném rozpočtu ad hoc, který souvisí s navrženým projektem nebo programem, o případných významných údajích týkajících se lidských zdrojů pro tento projekt nebo program a o možných příspěvcích třetích stran.
2. V zájmu maximalizace možností spolupráce jsou všechny zúčastněné členské státy o projektu nebo programu ad hoc, včetně základu, na němž lze účast rozšířit, včas informovány tak, aby každý zúčastněný členský stát, který se chce připojit, měl možnost vyjádřit o toto připojení zájem. Iniciátor nebo iniciátoři projektu nebo programu se navíc snaží do nich zapojit co nejvíce členských států. Účast určí v jednotlivých případech iniciátoři.
3. Projekt nebo program ad hoc je poté považován za projekt nebo program agentury, pokud řídící výbor do jednoho měsíce od obdržení informací uvedených v odstavci 1 nerozhodne jinak.
4. Každý zúčastněný členský stát, který se později rozhodne účastnit se projektu nebo programu ad hoc, oznámí svůj úmysl přispívajícím členským státům. Do dvou měsíců od obdržení tohoto oznámení přispívající členské státy společně rozhodnou o účasti dotyčného členského státu, přičemž náležitě zohlední základ stanovený v době, kdy byly zúčastněné členské státy o projektu nebo programu informovány.
5. Přispívající členské státy přijmou mezi sebou rozhodnutí nezbytná pro zavedení a plnění projektu nebo programu ad hoc a případně souvisejícího rozpočtu. Pokud na tento projekt nebo program přispívá Unie, účastní se Komise rozhodnutí uvedených v tomto odstavci při plném respektování rozhodovacích postupů pro souhrnný rozpočet Evropské unie. Přispívající členské státy průběžně podle potřeby řídící výbor informují o vývoji týkajícím se tohoto projektu nebo programu.
Článek 21
Příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočty ad hoc
Na rozpočty ad hoc pro projekty a programy ad hoc uvedené v článcích 19 a 20 lze poskytovat příspěvky ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Článek 22
Účast třetích stran
1. Třetí strany mohou přispět ke konkrétnímu projektu nebo programu ad hoc zavedenému v souladu s článkem 19 nebo 20 a k souvisejícímu rozpočtu. Řídící výbor schválí podle potřeby kvalifikovanou většinou ujednání ad hoc mezi agenturou a třetími stranami ke každému konkrétnímu projektu nebo programu.
2. U projektů podle článku 19 schválí přispívající členské státy zasedající v řídícím výboru s veškeré nezbytné podmínky s příslušnými třetími stranami týkající se jejich příspěvku.
3. U projektů podle článku 20 se přispívající členské státy dohodnou na veškerých nezbytných ujednáních s příslušnými třetími stranami týkajících se jejich příspěvku.
4. Pokud na projekt nebo program ad hoc přispívá Unie, účastní se rozhodování podle odstavce 2 a 3 Komise.
KAPITOLA V
VZTAHY S KOMISÍ
Článek 23
Zapojení do činnosti agentury
1. Komise je členem řídícího výboru bez hlasovacích práv a je plně zapojena do činnosti agentury.
2. Komise se může účastnit i projektů a programů agentury.
3. Agentura přijme nezbytná správní ujednání a naváže nezbytné pracovní vztahy s Komisí, zejména s cílem vyměňovat si odborné znalosti a poradenství v oblastech, kde činnosti Unie souvisejí s posláním agentury a kde činnosti agentury mají vztah k činnostem Unie.
4. Nezbytná ujednání týkající se jednotlivých příspěvků ze souhrnného rozpočtu Evropské unie podle článku 15 a 21 jsou přijímána vzájemnou dohodou mezi agenturou a Komisí nebo vzájemnou dohodou mezi přispívajícími členskými státy a Komisí.
KAPITOLA VI
VZTAHY SE TŘETÍMI ZEMĚMI, ORGANIZACEMI A SUBJEKTY
Článek 24
Správní ujednání a jiné záležitosti
1. Agentura může za účelem plnění svého poslání uzavírat správní ujednání se třetími zeměmi, organizacemi a subjekty. Tato ujednání obsahují zejména
a)
zásady vztahu mezi agenturou a třetí stranou;
b)
ustanovení o konzultacích k otázkám souvisejícím s činností agentury;
c)
bezpečnostní záležitosti.
Agentura přitom respektuje jednotný institucionální rámec a rozhodovací samostatnost EU. Každé takové ujednání sjednává řídící výbor na základě jednomyslného schválení Radou.
2. Agentura naváže úzké pracovní vztahy s příslušnými složkami OCCAR a strukturami zřízenými podle rámcové dohody LoI s cílem postupně tyto složky začlenit nebo převzít jejich zásady a praxi, podle potřeby a po vzájemné dohodě.
3. Vzájemná transparentnost a souvislý vývoj v oblasti schopností jsou zajištěny použitím postupů mechanismu rozvoje schopností. Další pracovní vztahy mezi agenturou a příslušnými orgány NATO jsou vymezeny správním ujednáním uvedeným v odstavci 1 v plném souladu s vytvořeným rámcem spolupráce a konzultací mezi EU a NATO.
4. Aby byla usnadněna případná účast organizací a subjektů jiných než organizací a subjektů uvedených v odstavcích 2 a 3 na projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna navazovat s nimi pracovní vztahy.
5. Aby byla usnadněna případná účast třetích zemí na konkrétních projektech a programech a v rámci ujednání uvedených v odstavci 1, je agentura oprávněna s nimi navazovat pracovní vztahy.
6. Za účelem odpovídající účasti bývalých členů Západoevropské skupiny pro vyzbrojování kteří nejsou členskými státy EU, na konkrétních projektech a programech agentury je pro tyto členy zajištěna co nejvyšší transparentnost těchto projektů a programů. Za tímto účelem se zřizuje poradní výbor, který má poskytnout fórum pro výměnu názorů a informací o otázkách společného zájmu, jež spadají do oblasti působnosti poslání agentury. Předsedá mu ředitel nebo jeho zástupce. Skládá se z jednoho zástupce každého zúčastněného členského státu a zástupce Komise a ze zástupců bývalých členů WEAG, jež nejsou členskými státy EU, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
7. Evropští členové NATO, kteří nejsou členskými státy EU, se také mohou na požádání účastnit činnosti poradního výboru uvedeného v odstavci 6, a to v souladu s ujednáními, která s nimi budou dohodnuta.
8. Poradní výbor uvedený v odstavci 6 může být i fórem pro dialog s jinými třetími stranami o konkrétních otázkách společného zájmu v oblasti působnosti agentury a může sloužit k zajištění toho, že tyto třetí strany budou plně informovány o vývoji otázek společného zájmu a o možnostech budoucí spolupráce.
KAPITOLA VII
RŮZNÁ USTANOVENÍ
Článek 25
Výsady a imunity
Výsady a imunity ředitele a zaměstnanců agentury jsou stanoveny v rozhodnutí zástupců vlád členských států zasedajících v Radě ze dne 10. listopadu 2004 o výsadách a imunitách udělených Evropské obranné agentuře a jejím zaměstnancům.
Výsady a imunity agentury jsou stanoveny v Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Evropské unie připojenému k Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 26
Ustanovení o přezkumu
Do 14. července 2014 předloží vedoucí agentury řídícímu výboru zprávu o jeho provádění za účelem jeho případného přezkumu Radou.
Článek 27
Právní odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. Osobní odpovědnost zaměstnanců vůči agentuře se řídí příslušnými předpisy, které se použijí na agenturu.
Článek 28
Přístup k dokumentům
Na dokumenty, jež má agentura v držení, se použijí ustanovení v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (6).
Článek 29
Bezpečnost
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní předpisy Rady přijaté rozhodnutím Rady 2001/264/ES (7).
2. Agentura zajistí příslušné zabezpečení vnější komunikace.
Článek 30
Jazykový režim
O jazykovém režimu v agentuře rozhodne jednomyslně Rada.
Článek 31
Zrušení společné akce 2004/554/SZBP
Tímto rozhodnutím se zrušuje a nahrazuje společná akce 2004/551/SZBP o zřízení Evropské obranné agentury.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 12. července 2011.
DECIZIA 2011/411/PESC A CONSILIULUI
din 12 iulie 2011
de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare și de abrogare a Acțiunii comune 2004/551/PESC
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 42 și 45,
întrucât:
(1)
Agenția Europeană de Apărare (denumită în continuare „agenția”) a fost înființată prin Acțiunea comună 2004/551/PESC a Consiliului (1) (denumită în continuare „Acțiunea comună 2004/551/PESC”) pentru a sprijini Consiliul și statele membre în efortul lor de a îmbunătăți capacitățile de apărare ale Uniunii în domeniul gestionării situațiilor de criză și de a susține politica europeană de securitate și de apărare.
(2)
Strategia europeană de securitate, aprobată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, identifică instituirea unei agenții de apărare ca element important în vederea dezvoltării unor resurse militare europene mai flexibile și mai eficiente.
(3)
Raportul privind punerea în aplicare a Strategiei europene de securitate din 11 decembrie 2008 aprobă rolul principal al agenției în procesul de dezvoltare a unor capacități de apărare esențiale pentru politica de securitate și apărare comună (PSAC).
(4)
Acțiunea comună 2004/551/PESC ar trebui abrogată și înlocuită, pentru a ține seama de modificările aduse Tratatului privind Uniunea Europeană (TUE) prin Tratatul de la Lisabona.
(5)
Articolul 45 TUE prevede adoptarea de către Consiliu a unei decizii de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale agenției, care ar trebui să țină seama de gradul de participare efectivă a statelor membre la activitățile agenției.
(6)
Agenția ar trebui să contribuie la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comună (PESC), în special a PSAC.
(7)
Structura agenției ar trebui să îi permită acesteia să răspundă cerințelor operaționale ale Uniunii și ale statelor membre în ceea ce privește PSAC și, acolo unde se dovedește necesar pentru îndeplinirea atribuțiilor sale, să coopereze cu țări, organizații și entități terțe.
(8)
Agenția ar trebui să dezvolte relații de lucru strânse cu acordurile, grupările și organizațiile existente, cum ar fi acordul-cadru al Scrisorii de intenție (denumit în continuare „acordul-cadru LoI”), Organizația de Cooperare Comună în materie de Armament (OCCAR) și Agenția Spațială Europeană (ASE).
(9)
Înaltul reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate ar trebui să aibă, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) TUE, un rol principal în structura agenției și să asigure legătura esențială dintre agenție și Consiliu.
(10)
În exercitarea rolului său de control politic și de elaborare a politicilor, Consiliul ar trebui să emită orientări pentru agenție.
(11)
Având în vedere natura acestora, adoptarea cadrului financiar pentru agenție, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (4), și încheierea unor acorduri administrative între agenție și state terțe, organizații și entități trebuie aprobate de Consiliu hotărând în unanimitate.
(12)
Atunci când se adoptă orientări și decizii în legătură cu activitatea agenției, Consiliul ar trebui să se reunească la nivelul miniștrilor apărării.
(13)
Orice orientări sau decizii adoptate de Consiliu în legătură cu activitatea agenției se elaborează în conformitate cu articolul 240 TFUE.
(14)
Competențele organelor pregătitoare și consultative ale Consiliului, în special cele ale Comitetului Reprezentanților Permanenți în temeiul articolului 240 TFUE, ale Comitetului Politic și de Securitate (CPS) în temeiul articolului 38 TUE și ale Comitetului Militar al UE (CMUE) nu ar trebui să fie afectate.
(15)
Directorii naționali pentru armamente (DNA), directorii de capacități, directorii din domeniul cercetării și tehnologiei (C&T) și directorii pe probleme de politici de apărare ar trebui să primească rapoarte și să contribuie la aspectele care sunt de competența lor în vederea elaborării deciziilor Consiliului referitoare la agenție.
(16)
Agenția ar trebui să aibă personalitatea juridică necesară pentru a-și îndeplini atribuțiile și a-și atinge obiectivele, menținând în același timp o legătură strânsă cu Consiliul și respectând pe deplin responsabilitățile Uniunii Europene și ale instituțiilor sale.
(17)
Ar trebui să se prevadă ca bugetele administrate de agenție să poată primi, de la caz la caz, contribuții destinate acoperirii costurilor neadministrative din bugetul general al Uniunii Europene, cu respectarea deplină a normelor, procedurilor și proceselor de decizie care îi sunt aplicabile, inclusiv a articolului 41 alineatul (2) TUE.
(18)
Fiind deschisă participării tuturor statelor membre, agenția ar trebui să prevadă, de asemenea, posibilitatea creării unor grupuri specifice de state membre care să elaboreze proiecte sau programe ad hoc.
(19)
Sub rezerva unei decizii a Consiliului privind stabilirea unei cooperări structurate permanente, în conformitate cu articolul 42 alineatul (6) și articolul 46 TUE și cu Protocolul (nr. 10) privind cooperarea structurată permanentă stabilită prin articolul 42 TUE, anexat la TUE și la TFUE, agenția ar trebui să susțină punerea în aplicare a cooperării structurate permanente.
(20)
Agenția ar trebui să aibă proceduri de decizie care să îi permită să își îndeplinească sarcinile în mod eficient, respectând în același timp politicile naționale de securitate și apărare ale statelor membre participante.
(21)
Agenția ar trebui să își îndeplinească misiunea cu respectarea deplină a articolului 40 TUE.
(22)
Agenția ar trebui să acționeze în deplină conformitate cu standardele și normele de securitate ale Consiliului.
(23)
În conformitate cu articolul 5 din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la TUE și la TFUE, Danemarca nu participă la elaborarea și punerea în aplicare a deciziilor și acțiunilor Uniunii care au implicații în domeniul apărării. Prin urmare, Danemarca nu va avea obligații în temeiul prezentei decizii,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
CAPITOLUL 1
INSTITUIREA, MISIUNEA ȘI SARCINILE AGENȚIEI
Articolul 1
Instituirea
(1) Agenția în domeniul dezvoltării capacităților de apărare, al cercetării, achizițiilor și armamentului (denumită în continuare „Agenția Europeană de Apărare” sau „agenția”), instituită inițial prin Acțiunea comună 2004/551/PESC, continuă să existe în conformitate cu dispozițiile următoare.
(2) Agenția acționează sub autoritatea Consiliului pentru a veni în sprijinul politicii externe și de securitate comună (PESC) și al politicii de securitate și de apărare comună (PSAC), în cadrul instituțional unic al Uniunii Europene și fără a aduce atingere responsabilităților instituțiilor Uniunii Europene și ale organelor Consiliului. Misiunea agenției nu aduce atingere altor competențe ale Uniunii, respectând pe deplin articolul 40 TUE.
(3) Agenția este deschisă tuturor statelor membre ale Uniunii Europene care doresc să participe. Statele membre care participă deja la agenție în momentul adoptării prezentei decizii continuă să fie state participante.
(4) Orice stat membru care dorește să participe la agenție după intrarea în vigoare a prezentei decizii sau care dorește să se retragă din agenție își notifică intenția Consiliului și îl informează pe Înaltul Reprezentant. Orice dispoziții tehnice și financiare necesare pentru această participare sau retragere se stabilesc de către Comitetul director, menționat la articolul 8.
(5) Agenția are sediul la Bruxelles.
Articolul 2
Misiunea
(1) Misiunea agenției este de a sprijini Consiliul și statele membre în efortul lor de a îmbunătăți capacitățile de apărare ale Uniunii Europene în domeniul gestionării crizelor și de a susține PSAC în starea sa actuală și în dezvoltarea sa viitoare.
(2) Agenția identifică necesitățile operaționale, promovează măsurile necesare satisfacerii acestora, contribuie la identificarea și, dacă este cazul, la punerea în aplicare a oricărei măsuri necesare pentru întărirea bazei industriale și tehnologice în sectorul de apărare, participă la definirea unei politici europene în materie de capacități și de armament și sprijină Consiliul în evaluarea îmbunătățirii capacităților militare.
(3) Misiunea agenției nu aduce atingere competențelor statelor membre în domeniul apărării.
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:
(a)
„state membre participante” înseamnă statele membre ale Uniunii Europene care participă la agenție;
(b)
„state membre contributoare” înseamnă statele membre participante ale Uniunii Europene care contribuie la un anumit proiect sau program al agenției.
Articolul 4
Controlul politic și modalitățile de raportare către Consiliu
(1) Agenția își desfășoară activitatea sub autoritatea și controlul politic al Consiliului, căruia îi prezintă rapoarte regulate și de la care primește orientări cu regularitate.
(2) Agenția raportează Consiliului cu regularitate cu privire la activitățile sale și în special:
(a)
prezintă Consiliului, în luna noiembrie a fiecărui an, un raport privind activitățile agenției din anul respectiv și furnizează elemente pentru programul de activitate și bugetele agenției pentru anul următor;
(b)
sub rezerva unei decizii a Consiliului privind stabilirea unei cooperări structurate permanente, prezintă Consiliului, cel puțin o dată pe an, informații referitoare la contribuția agenției la activitățile de evaluare în contextul cooperării structurate permanente menționate la articolul 5 alineatul (3) litera (f) punctul (ii).
Agenția pune la dispoziția Consiliului în timp util informații privind chestiunile importante care trebuie să fie supuse deciziei Comitetului director.
(3) Consiliul emite, hotărând în unanimitate și, după caz, cu consultarea COPS sau a altor organe competente ale Consiliului, orientări anuale în legătură cu activitatea agenției, în special cu privire la programul de activitate al acesteia. Programul de activitate al agenției se stabilește în cadrul acestor orientări.
(4) În fiecare an, Consiliul aprobă, hotărând în unanimitate, un cadru financiar pentru agenție pentru următorii trei ani. Acest cadru financiar stabilește prioritățile convenite asociate planului de activitate pe trei ani al agenției și stabilește un plafon obligatoriu din punct de vedere juridic pentru primul an, precum și cifre de planificare pentru al doilea și al treilea an. În fiecare an, până la 31 martie, agenția transmite Comitetului director un proiect al cadrului financiar și al planului de activitate corespunzător acestuia în vederea analizării.
(5) Agenția poate adresa recomandări Consiliului și Comisiei, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a-și îndeplini misiunea.
Articolul 5
Atribuții și sarcini
(1) În îndeplinirea atribuțiilor și a sarcinilor sale, agenția respectă alte competențe ale Uniunii și pe cele ale instituțiilor Uniunii Europene.
(2) Îndeplinirea de către agenție a atribuțiilor și a sarcinilor sale nu aduce atingere competențelor statelor membre în domeniul apărării.
(3) Agenția îndeplinește, sub autoritatea Consiliului, următoarele sarcini:
(a)
să contribuie la identificarea obiectivelor privind capacitățile militare ale statelor membre și să evalueze respectarea angajamentelor privind capacitățile asumate de statele membre, în special prin:
(i)
identificarea, împreună cu organele competente ale Consiliului, inclusiv CMUE, și folosind, printre altele, mecanismul de dezvoltare a capacităților (MDC) și orice succesor al acestuia, a cerințelor viitoare ale Uniunii Europene în ceea ce privește capacitățile de apărare;
(ii)
coordonarea punerii în aplicare a planului de dezvoltare a capacităților (CDP) și a oricărui succesor al acestuia;
(iii)
evaluarea, pe baza unor criterii care trebuie convenite de statele membre, a angajamentelor asumate de acestea în materie de capacități, printre altele prin procesul CDP și prin MDC și orice succesor al acestuia;
(b)
să promoveze armonizarea necesităților operaționale și adoptarea de metode de achiziție performante și compatibile, în special prin:
(i)
promovarea și coordonarea armonizării cerințelor militare;
(ii)
promovarea unor achiziții rentabile și eficiente prin identificarea și difuzarea de bune practici;
(iii)
furnizarea unor evaluări privind prioritățile financiare pentru dezvoltarea și achiziționarea de capacități;
(c)
să propună proiecte multilaterale în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de capacități militare și să asigure coordonarea programelor derulate de statele membre și administrarea programelor de cooperare specifică, în special prin:
(i)
promovarea și propunerea de noi proiecte multilaterale de cooperare;
(ii)
identificarea și propunerea de activități de colaborare în domeniul operațional;
(iii)
depunerea unor eforturi în vederea coordonării programelor existente puse în aplicare de statele membre;
(iv)
asumarea, la cererea statelor membre, a responsabilității în materie de gestionare a unor programe specifice;
(v)
pregătirea, la cererea statelor membre, a unor programe care să fie gestionate de OCCAR sau prin alte dispozitive, după caz;
(d)
să susțină cercetarea în materie de tehnologie a apărării, să coordoneze și să planifice activitățile de cercetare comune și studierea soluțiilor tehnice care răspund necesităților operaționale viitoare, în special prin:
(i)
promovarea, în legătură cu activitățile de cercetare ale Uniunii, după caz, a cercetării care vizează îndeplinirea cerințelor viitoare privind capacitățile de securitate și apărare și, prin aceasta, consolidarea potențialului industrial și tehnologic al Europei în acest domeniu;
(ii)
promovarea C&T comune în domeniul apărării care să fie mai eficient direcționate;
(iii)
catalizarea C&T din domeniul apărării prin studii și proiecte;
(iv)
gestionarea contractelor C&T din domeniul apărării;
(v)
activitatea desfășurată în legătură cu Comisia pentru a maximiza complementaritatea și sinergia dintre programele de cercetare în materie de apărare și cele în materie civilă sau de securitate;
(e)
să contribuie la identificarea, și, după caz, la punerea în aplicare a oricărei măsuri utile pentru întărirea bazei industriale și tehnologice a sectorului de apărare și pentru îmbunătățirea eficienței cheltuielilor militare, în special prin:
(i)
contribuirea la crearea unei piețe europene a echipamentelor de apărare competitivă la nivel internațional, fără a aduce atingere normelor pieței interne și competențelor Comisiei în acest domeniu;
(ii)
dezvoltarea unor politici și strategii relevante, prin consultare cu Comisia și cu industria, după caz;
(iii)
urmărirea, prin consultare cu Comisia, a dezvoltării și armonizării la nivelul UE a unor proceduri relevante, în cadrul sarcinilor agenției;
(f)
sub rezerva unei decizii a Consiliului privind stabilirea unei cooperări structurate permanente, să sprijine această cooperare, în special prin:
(i)
facilitarea unor inițiative majore, comune sau europene, de dezvoltare a capacităților;
(ii)
contribuirea la evaluarea cu regularitate a contribuțiilor statelor membre participante în ceea ce privește capacitățile, în special a contribuțiilor făcute în conformitate cu o serie de criterii care urmează a fi stabilite, printre altele, în temeiul articolului 2 din Protocolul (nr. 10) pricind cooperarea structurată permanentă anexat la TUE și TFUE, și prezentarea de rapoarte în această privință cel puțin o dată pe an.
Articolul 6
Personalitatea juridică
Agenția are personalitate juridică în vederea îndeplinirii atribuțiilor și atingerii obiectivelor sale. Statele membre se asigură că agenția beneficiază de cea mai extinsă capacitate juridică acordată persoanelor juridice în temeiul legislației lor. Agenția poate, în special, să achiziționeze sau să înstrăineze bunuri mobile și imobile și să introducă acțiuni în justiție. Agenția are capacitatea de a încheia contracte cu entități sau organizații private sau publice.
CAPITOLUL II
ORGANELE ȘI PERSONALUL AGENȚIEI
Articolul 7
Șeful agenției
(1) Șeful agenției este Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR).
(2) Șeful agenției răspunde de organizarea generală și funcționarea agenției și asigură faptul că orientările emise de Consiliu și deciziile adoptate de Comitetul director sunt puse în aplicare de către directorul executiv, care îi raportează șefului agenției.
(3) Șeful agenției prezintă Consiliului rapoartele agenției în conformitate cu articolul 4 alineatul (2).
(4) Șeful agenției răspunde de negocierea acordurilor administrative cu țări terțe și alte organizații, grupări sau entități în conformitate cu orientările emise de Comitetul director. În cadrul acestor acorduri, astfel cum sunt aprobate de Comitetul director, șeful agenției răspunde de stabilirea unor relații de lucru corespunzătoare cu acestea.
Articolul 8
Comitetul director
(1) Un Comitet director, compus din câte un reprezentant al fiecărui stat membru participant, autorizat să angajeze guvernul său, și un reprezentant al Comisiei, reprezintă organul de decizie al agenției. Comitetul director acționează în cadrul orientărilor emise de Consiliu.
(2) Comitetul director se întrunește la nivel de miniștri ai apărării ai statelor membre participante sau la nivel de reprezentanți ai acestora. Comitetul director se reunește, în principiu, cel puțin de două ori pe an la nivel de miniștri ai apărării.
(3) Șeful agenției convoacă și prezidează reuniunile Comitetului director. În cazul în care un stat membru participant solicită acest lucru, șeful agenției convoacă o reuniune în termen de o lună.
(4) Șeful agenției poate delega competența de a prezida reuniunile Comitetului director la nivel de reprezentanți ai miniștrilor apărării.
(5) Comitetul director se poate reuni în componențe specifice (de exemplu, la nivel de directori naționali pentru armamente, de directori de capacități, de directori în domeniul C&T sau de directori pe probleme de politici de apărare).
(6) La reuniunile Comitetului director participă:
(a)
directorul executiv al agenției, menționat la articolul 10, sau reprezentantul acestuia;
(b)
președintele CMUE sau reprezentantul acestuia;
(c)
reprezentanții Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE).
(7) Comitetul director poate decide să îi invite, pentru chestiuni de interes comun, pe:
(a)
Secretarul General al NATO sau reprezentatul numit al acestuia;
(b)
șefii/președinții altor structuri, grupări sau organizații ale căror activități sunt relevante pentru activitatea agenției (precum cele instituite în temeiul acordului-cadru LoI, precum și în temeiul OCCAR și ASE);
(c)
după caz, reprezentanți ai altor părți terțe.
Articolul 9
Sarcinile și competențele Comitetului director
(1) În cadrul orientărilor Consiliului menționate la articolul 4 alineatul (1), Comitetul director:
(a)
aprobă rapoartele care trebuie înaintate Consiliului;
(b)
aprobă, pe baza unui proiect prezentat de șeful agenției, până la data de 31 decembrie a fiecărui an, programul de activitate anual al agenției pentru anul următor;
(c)
adoptă bugetul general al agenției până la data de 31 decembrie a fiecărui an, în limitele stabilite în cadrul financiar al agenției, astfel cum a fost adoptat de Consiliu;
(d)
aprobă crearea în cadrul agenției a unor proiecte sau programe ad hoc în conformitate cu articolul 19;
(e)
numește directorul executiv și până la doi adjuncți ai acestuia;
(f)
decide că agenției i se poate încredința de către unul sau mai multe state membre gestiunea administrativă și financiară a anumitor activități care intră în atribuțiile sale, în conformitate cu articolul 17;
(g)
aprobă orice recomandare care ar putea fi adresată Consiliului sau Comisiei;
(h)
adoptă regulamentul de procedură al agenției;
(i)
poate modifica dispozițiile financiare pentru execuția bugetului general al agenției;
(j)
poate modifica reglementările care se aplică agenților contractuali și experților naționali detașați;
(k)
determină dispozițiile tehnice și financiare privind participarea sau retragerea statelor membre menționate la articolul 1 alineatul (4);
(l)
adoptă orientările referitoare la negocierea acordurilor administrative de către șeful agenției;
(m)
aprobă acordurile ad hoc menționate la articolul 22 alineatul (1);
(n)
încheie acordurile administrative dintre agenție și terți menționate la articolul 24 alineatul (1);
(o)
aprobă conturile anuale și bilanțul;
(p)
adoptă toate celelalte decizii relevante referitoare la îndeplinirea misiunii agenției.
(2) În cazul în care nu se prevede altfel în prezenta decizie, Comitetul director adoptă decizii cu majoritate calificată. Voturile statelor membre participante se ponderează în conformitate cu articolul 16 alineatele (4) și (5) TUE. Numai reprezentanții statelor membre participante iau parte la vot.
(3) În cazul în care un reprezentant al unui stat membru participant din Comitetul director declară că, din motive importante de politică națională pe care le-a afirmat, intenționează să se opună adoptării unei decizii care trebuie luată cu majoritate calificată, nu se procedează la vot. Reprezentantul în cauză poate, prin intermediul șefului agenției, să sesizeze Consiliul, pentru ca acesta să emită, după caz, orientări pentru Comitetul director. În caz contrar, Comitetul director poate decide, hotărând cu majoritate calificată, să sesizeze Consiliul cu privire la acest aspect în vederea adoptării unei decizii. Consiliul hotărăște în unanimitate.
(4) Comitetul director poate decide, la propunerea directorului executiv sau a unui stat membru participant, să înființeze:
(a)
comitete pentru pregătirea deciziilor administrative și bugetare ale Comitetului director, compuse din delegați ai statelor membre participante și un reprezentant al Comisiei;
(b)
comitete specializate în chestiuni specifice care țin de atribuțiile agenției. Aceste comitete sunt compuse din delegați ai statelor membre participante și, cu excepția cazului în care Comitetul director decide altfel, un reprezentant al Comisiei.
Decizia de a înființa astfel de comitete precizează mandatul și durata acestora.
Articolul 10
Directorul executiv
(1) Directorul executiv și adjuncții acestuia sunt numiți de Comitetul director, pe baza unei propuneri din partea șefului agenției, pentru o perioadă de trei ani. Comitetul director poate acorda o prelungire de doi ani. Directorul executiv și cei doi adjuncți ai acestuia acționează sub autoritatea șefului agenției și în conformitate cu deciziile Comitetului director.
(2) Directorul executiv, asistat de adjuncții săi, ia toate măsurile necesare pentru a asigura eficiența și eficacitatea activității agenției. Directorului executiv îi revine răspunderea pentru supravegherea și coordonarea unităților funcționale pentru a asigura coerența generală a activității acestora. Directorul executiv este șeful personalului agenției.
(3) Directorul executiv răspunde de:
(a)
asigurarea punerii în aplicare a programului de activitate anual al agenției;
(b)
pregătirea lucrărilor Comitetului director, în special a proiectului de program de activitate anual al agenției;
(c)
pregătirea proiectului de buget general anual care trebuie prezentat Comitetului director;
(d)
pregătirea planului de activitate pe 3 ani care trebuie prezentat Comitetului director;
(e)
pregătirea cadrului financiar pe 3 ani care trebuie prezentat Consiliului;
(f)
asigurarea unei cooperări strânse și furnizarea de informații organelor pregătitoare ale Consiliului, în special COPS și CMUE;
(g)
pregătirea rapoartelor menționate la articolul 4 alineatul (2);
(h)
pregătirea situației veniturilor și cheltuielilor și execuția bugetului general al agenției și a bugetelor proiectelor sau programelor ad hoc încredințate agenției;
(i)
administrarea zilnică a agenției;
(j)
toate aspectele privind securitatea;
(k)
toate chestiunile privind personalul.
(4) În cadrul programului de activitate și al bugetului general al agenției, directorul executiv este abilitat să încheie contracte și să recruteze personal. Directorul executiv este ordonatorul de credite care răspunde de execuția bugetelor administrate de agenție.
(5) Directorul executiv este răspunzător în fața Comitetului director.
(6) Directorul executiv este reprezentantul legal al agenției.
Articolul 11
Personalul
(1) Personalul agenției, inclusiv directorul executiv, este compus din personal contractual și personal statutar recrutat dintre candidații din toate statele membre participante, pe baza geografică cea mai extinsă posibil și din instituțiile Uniunii Europene. Personalul agenției este selectat de directorul executiv pe baza competenței și a cunoștințelor de specialitate relevante și prin proceduri de concurs echitabile și transparente. Directorul executiv publică în prealabil o descriere detaliată a tuturor posturilor disponibile și a criteriilor relevante pentru procesul de selecție. În toate cazurile, recrutarea vizează asigurarea pentru agenție a serviciilor unui personal cu cel mai înalt standard de capacitate și eficiență.
(2) Șeful agenției numește, pe baza unei propuneri din partea directorului executiv și în urma consultării Comitetului director, personalul superior de conducere al agenției și reînnoiește contractele membrilor personalului respectiv.
(3) Personalul agenției este compus din:
(a)
personal recrutat direct de agenție pe baza unor contracte pe perioadă limitată, selectat dintre resortisanții statelor membre participante. Consiliul aprobă, hotărând în unanimitate, statutul acestui personal (2). Comitetul director revizuiește și modifică, după caz, acest statut, în cazul în care statutul îl împuternicește în acest sens;
(b)
experți naționali detașați de statele membre participante fie la posturi din cadrul structurii organizatorice a agenției, fie pentru sarcini și proiecte specifice. Consiliul aprobă, hotărând în unanimitate, statutul acestui personal (3). Comitetul director revizuiește și modifică, după caz, acest statut, în cazul în care statutul îl împuternicește în acest sens;
(c)
funcționari ai Uniunii detașați la agenție pe o perioadă determinată și/sau pentru sarcini sau proiecte specifice, în funcție de necesități.
(4) Curtea de Justiție a Uniunii Europene este competentă în orice litigiu dintre agenție și persoanele care fac obiectul statutului aplicabil personalului agenției.
CAPITOLUL III
BUGET ȘI REGLEMENTĂRI FINANCIARE
Articolul 12
Principii bugetare
(1) Bugetele, întocmite în euro, sunt actele care prevăd și autorizează, pentru fiecare exercițiu financiar, toate veniturile și cheltuielile administrate de agenție.
(2) Creditele înscrise într-un buget sunt autorizate pe durata unui exercițiu financiar care începe la data de 1 ianuarie și se termină la data de 31 decembrie a aceluiași an.
(3) Fiecare buget trebuie să fie echilibrat în ceea ce privește veniturile și cheltuielile. Toate veniturile și cheltuielile se introduc cu suma integrală în bugetul relevant fără nici o compensare între ele.
(4) Bugetul include credite diferențiate, care sunt compuse din credite de angajament și credite de plată, precum și credite nediferențiate.
(5) Creditele de angajament acoperă costul total al angajamentelor juridice contractate în exercițiul financiar în curs. Cu toate acestea, angajamentele se pot efectua global sau în tranșe anuale. Angajamentele sunt contabilizate pe baza angajamentelor juridice contractate până la 31 decembrie.
(6) Creditele de plată acoperă plățile efectuate pentru a onora angajamentele juridice contractate în exercițiul în curs și/sau în exercițiile anterioare. Plățile sunt contabilizate pe baza angajamentelor bugetare contractate până la 31 decembrie.
(7) Veniturile unui exercițiu financiar se introduc în conturile exercițiului financiar pe baza sumelor încasate în cursul exercițiului financiar respectiv.
(8) Veniturile și cheltuielile pot fi executate doar prin alocarea la o rubrică din buget și în limita creditelor înscrise la rubrica respectivă.
(9) Creditele se folosesc în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare, și anume în conformitate cu principiile economiei, eficienței și eficacității.
Articolul 13
Bugetul general
(1) Șeful agenției pune la dispoziția Comitetului director, până la data de 31 martie a fiecărui an, o estimare generală a proiectului de buget general pentru anul următor, respectând cifrele de planificare prevăzute în cadrul financiar.
(2) Șeful agenției propune proiectul de buget general Comitetului director până la data de 30 iunie a fiecărui an. Proiectul cuprinde:
(a)
creditele considerate necesare:
(i)
pentru a acoperi costurile aferente funcționării, personalului și reuniunilor agenției;
(ii)
pentru a obține consultanță externă, în special analize operaționale, esențiale pentru îndeplinirea de către agenție a sarcinilor sale și pentru activități specifice în domeniul cercetării și tehnologiei în avantajul comun al tuturor statelor membre participante, în special studii de caz tehnice și studii de pre-fezabilitate;
(b)
o estimare a veniturilor necesare pentru acoperirea cheltuielilor.
(3) Comitetul director se asigură, în ceea ce privește creditele menționate la alineatul (2) litera (a) punctul (ii), că acestea reprezintă o cotă semnificativă din totalul creditelor menționate la alineatul (2). Aceste credite reflectă nevoile reale și permit agenției să joace un rol operativ.
(4) Proiectul de buget general este însoțit de o schemă de personal detaliată și de justificări detaliate.
(5) Comitetul director poate decide, hotărând în unanimitate, ca proiectul de buget general să acopere în plus și un anumit proiect sau program atunci când acest lucru este în mod clar în avantajul comun al tuturor statelor membre participante.
(6) Creditele sunt clasificate pe titluri și capitole în cadrul cărora cheltuielile sunt grupate în funcție de natura sau destinația lor și subdivizate, după caz, în articole.
(7) Fiecare titlu poate include un capitol intitulat „credite provizorii”. Aceste credite se introduc acolo unde există o incertitudine, pe baza unor motive serioase, cu privire la valoarea creditelor necesare sau la posibilitatea de execuție a creditelor înscrise.
(8) Veniturile constau în:
(a)
contribuții plătibile de către statele membre participante la agenție pe baza baremului venitul național brut (VNB);
(b)
alte venituri.
Proiectul de buget general prevede structura de înregistrare a veniturilor alocate și, acolo unde acest lucru este posibil, indică suma prevăzută.
(9) Comitetul director adoptă proiectul de buget general până la data de 31 decembrie a fiecărui an în cadrul financiar al agenției. În acest context, Comitetul director este prezidat de șeful agenției sau de un reprezentant numit de către șeful agenției ori de un membru al Comitetului director invitat în acest sens de către șeful agenției. Directorul executiv declară că bugetul a fost adoptat și notifică acest lucru statelor membre participante.
(10) În cazul în care, la începutul unui exercițiu financiar, proiectul de buget general nu a fost adoptat, o sumă echivalentă cu cel mult a douăsprezecea parte din creditele bugetare pentru exercițiul financiar precedent poate fi cheltuită în fiecare lună pentru orice capitol sau altă subdiviziune din buget. Această măsură nu poate avea, cu toate acestea, efectul de a pune la dispoziția agenției credite care depășesc a douăsprezecea parte din cele prevăzute în proiectul de buget general aflat în curs de pregătire. Comitetul director poate autoriza, hotărând cu majoritate calificată, pe baza unei propuneri din partea directorului executiv, cheltuieli care depășesc a douăsprezecea parte, cu condiția ca creditele bugetare generale pentru anul financiar respectiv să nu depășească pe cele din anul financiar anterior. Directorul executiv poate solicita contribuțiile necesare pentru acoperirea creditelor autorizate în temeiul prezentei dispoziții care sunt scadente în termen de 30 de zile de la transmiterea cererii de contribuții.
Articolul 14
Bugete rectificative
(1) În cazul unor situații inevitabile, excepționale sau neprevăzute, directorul executiv poate propune un proiect de buget rectificativ în limitele stabilite în cadrul financiar.
(2) Proiectul de buget rectificativ este întocmit, propus, adoptat și notificat în conformitate cu aceeași procedură ca și bugetul general, în limitele stabilite în cadrul financiar. Comitetul director hotărăște ținând seama în mod corespunzător de urgența situației.
(3) În cazul în care limitele stabilite în cadrul financiar sunt considerate insuficiente din cauza unor circumstanțe excepționale și neprevăzute, ținând seama pe deplin și de normele prevăzute la articolul 13 alineatele (2) și (3), Comitetul director prezintă bugetul rectificativ în vederea adoptării sale de către Consiliu, care hotărăște în unanimitate.
Articolul 15
Venituri alocate
(1) Pentru a acoperi alte costuri decât cele menționate la articolul 13 alineatul (2) litera (a) punctul (i), agenția poate primi în bugetul său general, ca venit alocat corespunzând unui scop specific, contribuții financiare:
(a)
de la bugetul general al Uniunii Europene, de la caz la caz, cu respectarea deplină a normelor, procedurilor și proceselor de decizie care îi sunt aplicabile;
(b)
de la statele membre, țări terțe sau alți terți.
(2) Veniturile alocate pot fi utilizate doar în scopul specific pentru care au fost prevăzute.
Articolul 16
Contribuții și rambursări
(1) Determinarea contribuțiilor în cazul în care se aplică baremul VNB:
(a)
în cazul în care se aplică baremul VNB, defalcarea contribuțiilor între statele membre cărora li se cere o contribuție se determină pe baza baremului venitului național brut, astfel cum este definit la articolul 41 alineatul (2) TUE și în conformitate cu Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (4) sau cu orice altă decizie a Consiliului care ar putea să o înlocuiască pe aceasta;
(b)
datele pentru calcularea fiecărei contribuții sunt cele care figurează în coloana intitulată „resurse proprii VNB” din tabelul „Situația rezumativă a finanțării bugetului general în funcție de tipul de resursă proprie și de stat membru” anexat la ultimul buget al Uniunii Europene. Contribuția fiecărui stat membru care trebuie să plătească o contribuție este proporțională cu cota reprezentată de VNB-ul statului membru respectiv în suma totală a VNB-ului tuturor statelor membre care trebuie să plătească o contribuție.
(2) Calendar de plată a contribuțiilor
(a)
Contribuțiile menite să finanțeze bugetul general al agenției se plătesc de către statele membre participante în trei tranșe egale, până la datele de 15 februarie, 15 iunie și, respectiv, 15 octombrie ale exercițiului financiar respectiv.
(b)
În cazul în care se adoptă un buget rectificativ, contribuțiile necesare se plătesc de către statele membre respective în termen de 60 de zile de la transmiterea cererii de contribuție.
(c)
Fiecare stat membru plătește comisioanele bancare aferente plății propriilor contribuții.
(d)
În cazul în care bugetul anual nu este aprobat până la sfârșitul lunii noiembrie, agenția poate emite, la solicitarea unui stat membru, o cerere individuală provizorie de contribuție din partea statului membru respectiv.
Articolul 17
Gestionarea de către agenție a cheltuielilor în numele statelor membre
(1) Comitetul director poate decide, la propunerea directorului executiv sau a unui stat membru, ca statele membre să îi încredințeze agenției gestionarea administrativă și financiară a anumitor activități care se înscriu în atribuțiile sale.
(2) În decizia sa, Comitetul director poate autoriza agenția să încheie contracte în numele anumitor state membre. El poate autoriza agenția să strângă în avans fondurile necesare de la aceste state membre pentru a onora contractele încheiate.
Articolul 18
Execuția bugetului general
(1) Dispozițiile financiare aplicabile bugetului general al agenției se adoptă de către Consiliu, hotărând în unanimitate (5). Comitetul director, hotărând în unanimitate, analizează și modifică, după caz, aceste dispoziții.
(2) La propunerea directorului executiv, Comitetul director adoptă, după caz, normele de aplicare referitoare la execuția și controlul bugetului general, în special în ceea ce privește achizițiile publice, fără a aduce atingere normelor relevante ale UE. Comitetul director se asigură, în special, că se ține seama în mod corespunzător de securitatea aprovizionării și de respectarea cerințelor referitoare atât la secretul privind apărarea, cât și la drepturile de proprietate intelectuală.
(3) Dispozițiile și normele financiare menționate la prezentul articol nu se aplică proiectelor și programelor ad hoc menționate la articolele 19 și 20.
CAPITOLUL IV
PROIECTE SAU PROGRAME AD HOC ȘI BUGETELE AFERENTE
Articolul 19
Aprobarea proiectelor sau programelor ad hoc din categoria A („opt out”) și a bugetelor ad hoc aferente acestora
(1) Unul sau mai multe dintre statele membre participante ori directorul executiv pot înainta Comitetului director un proiect sau program ad hoc care ține de atribuțiile agenției, ceea ce presupune participarea generală a statelor membre participante. Comitetul director este informat cu privire la eventualul buget ad hoc corespunzător proiectului sau programului propus, precum și cu privire la potențialele contribuții ale terților.
(2) Toate statele membre participante își aduc, în principiu, contribuția. Acestea informează directorul executiv cu privire la intenția lor în acest sens.
(3) Comitetul director aprobă punerea în practică a proiectului sau a programului ad hoc.
(4) Comitetul director poate decide, pe baza unei propuneri din partea directorului executiv sau a unui stat membru participant, înființarea unui comitet care să supravegheze gestionarea și punerea în aplicare a proiectului sau a programului ad hoc. Comitetul este alcătuit din delegați ai fiecăruia dintre statele membre contributoare și, atunci când Uniunea contribuie la proiectul sau programul respectiv, un reprezentant al Comisiei. Decizia Comitetului director specifică mandatul și durata comitetului.
(5) Pentru proiectul sau programul ad hoc, statele membre contributoare, reunite în cadrul Comitetului director, aprobă:
(a)
normele de gestionare a proiectului sau programului;
(b)
după caz, bugetul ad hoc aferent proiectului sau programului, baremul pentru contribuții și normele de punere în aplicare necesare;
(c)
participarea unor părți terțe la comitetul menționat la alineatul (4). Participarea acestora nu aduce atingere autonomiei decizionale a Uniunii.
(6) În cazul în care Uniunea contribuie la un proiect sau program ad hoc, Comisia participă la deciziile menționate la alineatul (5), cu respectarea deplină a procedurilor de decizie aplicabile bugetului general al Uniunii Europene.
Articolul 20
Aprobarea proiectelor sau programelor ad hoc din categoria B („opt in”) și a bugetelor ad hoc aferente acestora
(1) Unul sau mai multe dintre statele membre participante pot informa Comitetul director că intenționează să pună în practică un proiect sau program ad hoc care ține de atribuțiile agenției și, după caz, un buget ad hoc aferent acestuia. Comitetul director este informat cu privire la eventualul buget ad hoc corespunzător proiectului sau programului propus și, în cazul în care este necesar, cu privire la detaliile relevante referitoare la resursele umane pentru un astfel de proiect sau program, precum și cu privire la potențialele contribuții ale terților.
(2) În scopul maximizării posibilităților de cooperare, toate statele membre participante sunt informate în timp util în legătură cu proiectul sau programul ad hoc, inclusiv în legătură cu baza de extindere a participării, astfel încât orice stat membru participant să-și poată exprima interesul în ceea ce privește asocierea. De asemenea, inițiatorul (inițiatorii) proiectului sau programului depune (depun) toate eforturile pentru a determina cât mai multe state membre să adere. Participarea va fi stabilită de la caz la caz de către inițiatori.
(3) Proiectul sau programul ad hoc este considerat un proiect sau program al agenției, cu excepția cazului în care Comitetul director decide altfel în termen de o lună de la primirea informațiilor menționate la alineatul (1).
(4) Orice stat membru participant care dorește ulterior să participe la un proiect sau program ad hoc își notifică intenția statelor membre contributoare. În termen de două luni de la primirea notificării, statele membre contributoare se pronunță de comun acord asupra participării statului membru respectiv, luând în considerare în mod corespunzător baza prevăzută în momentul în care statele membre participante sunt informate în legătură cu proiectul sau programul respectiv.
(5) Statele membre contributoare iau de comun acord deciziile necesare pentru stabilirea și punerea în aplicare a proiectului sau programului ad hoc și, după caz, pentru bugetul aferent acestuia. În cazul în care Uniunea contribuie la un astfel de proiect sau program, Comisia participă la deciziile menționate de prezentul alineat, cu respectarea deplină a procedurilor decizionale aplicabile bugetului general al Uniunii Europene. Statele membre contributoare informează permanent, în mod corespunzător, Comitetul director cu privire la evoluția proiectului sau programului.
Articolul 21
Contribuții de la bugetul general al Uniunii Europene la bugetele ad hoc
Se pot face contribuții de la bugetul general al Uniunii Europene la bugetele ad hoc constituite pentru proiectele sau programele ad hoc menționate la articolele 19 și 20.
Articolul 22
Participarea terților
(1) Terții pot contribui la un anumit proiect sau program ad hoc, stabilit în conformitate cu articolele 19 sau 20, și la bugetul aferent acestuia. După caz, Comitetul director aprobă, hotărând cu majoritate calificată, acordurile ad hoc dintre agenție și părți terțe pentru fiecare proiect sau program.
(2) Pentru proiectele stabilite în conformitate cu articolul 19, statele membre contributoare reunite în cadrul Comitetului director aprobă cu părțile terțe în cauză toate modalitățile necesare privind contribuția acestora.
(3) Pentru proiectele stabilite în conformitate cu articolul 20, statele membre contributoare hotărăsc cu părțile terțe în cauză toate modalitățile necesare privind contribuția acestora.
(4) În cazul în care Uniunea contribuie la un proiect sau program ad hoc, Comisia participă la deciziile menționate la alineatele (2) și (3).
CAPITOLUL V
RELAȚIILE CU COMISIA
Articolul 23
Asocierea la activitatea agenției
(1) Comisia este membru al Comitetului director fără drept de vot și este asociată pe deplin la activitatea agenției.
(2) Comisia poate, de asemenea, participa la proiectele și programele agenției.
(3) Agenția stabilește dispozițiile administrative necesare și relațiile de lucru cu Comisia, în special în vederea realizării unui schimb de cunoștințe de specialitate și de consultanță în domeniile în care activitățile Uniunii au incidență asupra misiunilor agenției și în care activitățile agenției sunt relevante pentru cele ale Uniunii.
(4) Modalitățile necesare pentru a acoperi o contribuție, de la caz la caz, din bugetul general al Uniunii Europene în conformitate cu articolele 15 și 21 se stabilesc între agenție și Comisie de comun acord sau între statele membre contributoare și Comisie de comun acord.
CAPITOLUL VI
RELAȚIILE CU ȚĂRI, ORGANIZAȚII ȘI ENTITĂȚI TERȚE
Articolul 24
Acorduri administrative și alte aspecte
(1) În scopul îndeplinirii misiunii sale, agenția poate încheia acorduri administrative cu țări, organizații și entități terțe. Aceste acorduri vizează în special:
(a)
principiul unei relații între agenție și partea terță;
(b)
dispoziții în vederea consultărilor pe teme legate de activitatea agenției;
(c)
aspecte privind securitatea.
În acest context, agenția respectă cadrul instituțional unic și autonomia decizională a Uniunii Europene. Fiecare astfel de acord se încheie de către Comitetul director pe baza aprobării Consiliului, hotărând în unanimitate.
(2) Agenția stabilește relații de lucru strânse cu organele relevante ale OCCAR și cu cele instituite în temeiul acordului-cadru LoI în vederea încorporării acestor elemente sau a asimilării principiilor și practicilor acestora la momentul potrivit, după caz, și de comun acord.
(3) Transparența reciprocă și coerența evoluțiilor în domeniul capacităților sunt asigurate de aplicarea procedurilor MDC. Alte relații de lucru dintre agenție și organele NATO relevante se definesc printr-un acord administrativ menționat la alineatul (1), cu respectarea deplină a cadrului de cooperare și consultare stabilit între Uniunea Europeană și NATO.
(4) În cadrul acordurilor menționate la alineatul (1), agenția are dreptul să stabilească relații de lucru cu organizații și entități altele decât cele menționate la alineatele (2) și (3), în vederea facilitării eventualei participări a acestora la proiecte și programe.
(5) În cadrul acordurilor menționate la alineatul (1), agenția are dreptul să stabilească relații de lucru cu state terțe, în vederea facilitării eventualei participări a acestora la proiecte și programe specifice.
(6) Fostelor state membre ale Grupului pentru Armamente al Europei Occidentale care nu fac parte din Uniunea Europeană li se asigură cea mai mare transparență posibilă cu privire la proiectele și programele specifice ale agenției, în vederea unei eventuale participări a acestora, după caz. În acest sens, se înființează un comitet consultativ, care să reprezinte un forum pentru schimbul de opinii și informații în legătură cu aspecte de interes comun care intră sub incidența misiunii agenției. Comitetul este prezidat de directorul executiv sau de reprezentantul acestuia. Comitetul cuprinde câte un reprezentant al fiecărui stat membru participant și un reprezentant al Comisiei, precum și reprezentanți ai foștilor membri GAEO care nu fac parte din Uniunea Europeană în conformitate cu acordurile care urmează a fi încheiate cu aceștia.
(7) La cerere, pot participa la Comitetul consultativ menționat la alineatul (6) și alte state europene membre NATO care nu fac parte din Uniunea Europeană, în conformitate cu acordurile care urmează a fi încheiate cu acestea.
(8) Comitetul consultativ menționat la alineatul (6) poate reprezenta și un forum pentru dialogul cu alți terți pe teme specifice de interes reciproc care se înscriu în atribuțiile agenției și poate contribui la asigurarea informării depline a acestora cu privire la evoluția aspectelor de interes comun și la posibilitățile de cooperare viitoare.
CAPITOLUL VII
DISPOZIȚII DIVERSE
Articolul 25
Privilegii și imunități
Privilegiile și imunitățile directorului executiv și ale personalului agenției sunt prevăzute în Decizia reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 10 noiembrie 2004 privind privilegiile și imunitățile acordate Agenției Europene de Apărare și membrilor personalului său.
Privilegiile și imunitățile agenției sunt prevăzute în Protocolul (nr. 7) privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
Articolul 26
Clauza de revizuire
Cel târziu la 14 iulie 2014, șeful agenției prezintă Comitetului director un raport privind punerea în aplicare a prezentei decizii, în vederea posibilei revizuiri a acesteia de către Consiliu.
Articolul 27
Răspunderea juridică
(1) Răspunderea contractuală a agenției este reglementată de legislația aplicabilă contractului respectiv.
(2) Curtea de Justiție a Uniunii Europene este competentă în temeiul oricărei clauze compromisorii incluse într-un contract încheiat de agenție.
(3) Răspunderea personală a personalului față de agenție este reglementată de normele relevante care se aplică agenției.
Articolul 28
Accesul la documente
Regulile stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul publicului la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (6) se aplică documentelor deținute de agenție.
Articolul 29
Securitatea
(1) Agenția aplică normele de securitate ale Consiliului prevăzute în Decizia 2001/264/CE (7).
(2) Agenția asigură un nivel de securitate corespunzător în comunicarea sa externă.
Articolul 30
Regimul lingvistic
Regimul lingvistic al agenției se stabilește de către Consiliu, hotărând în unanimitate.
Articolul 31
Abrogarea Acțiunii comune 2004/551/PESC
Prezenta decizie abrogă și înlocuiește Acțiunea comună 2004/551/PESC privind instituirea Agenției Europene de Apărare.
Articolul 32
Intrarea în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 12 iulie 2011.