PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 7. prosince 2010
o poskytnutí finanční pomoci Unie Irsku
(2011/77/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Irsko se v nedávné době ocitlo pod zvyšujícím se tlakem na finančních trzích, který je dán narůstajícími obavami o udržitelnost irských veřejných financí s ohledem na komplexní opatření veřejné podpory pro oslabený finanční sektor. Domácí bankovní systém byl do příliš vysoké míry zapojen do realitních a stavebních projektů a v důsledku kolapsu těchto odvětví utrpěl značné ztráty. Současná hospodářská a bankovní krize má dramatické dopady i na irské veřejné finance, což ještě znásobuje dopad recese. Pokles daňových příjmů a nárůst cyklických výdajů, zejména v důsledku zvyšující se nezaměstnanosti, přispěly k vysokému schodku veřejných financí a prudkému nárůstu dluhu ve srovnání s příznivým stavem před krizí a navzdory provedení pěti významných souborů opatření pro fiskální konsolidaci od poloviny roku 2008. Podpůrná opatření pro bankovní sektor, včetně významných kapitálových injekcí, značně přispěly ke zhoršení stavu veřejných financí. Současné obavy na trhu odrážejí zejména skutečnost, že platební schopnost irského státu a bankovního systému jsou nyní během krize neoddělitelně spjaty; vedly k prudkému nárůstu výnosů irských státních dluhopisů, zatímco domácí bankovní systém je prakticky odříznut od mezinárodního tržního financování.
(2)
Z důvodu tohoto vážného hospodářského a finančního narušení způsobeného mimořádnými událostmi, na něž vláda neměla vliv, irské orgány dne 21. listopadu 2010 oficiálně požádaly o finanční pomoc od Evropské unie, členských států, jejichž měnou je euro, a Mezinárodního měnového fondu, která by umožnila návrat hospodářství k udržitelnému růstu, zajištění řádného fungování bankovního systému a zabezpečení finanční stability v Unii a v eurozóně. Dne 28. listopadu 2010 bylo ve věci souboru komplexních politických opatření na období let 2010-2013 dosaženo dohody na technické úrovni.
(3)
Návrh hospodářského a finančního ozdravného programu (dále jen „program“) předložený Radě a Komisi usiluje o znovuobnovení důvěry finančních trhů v irský bankovní sektor a veřejné finance, což by hospodářství umožnilo návrat k udržitelnému růstu. Program obsahuje ke splnění těchto cílů tři hlavní prvky. Zaprvé, strategii pro finanční sektor, která zahrnuje zásadní redukci, oddlužení a reorganizaci bankovního sektoru doplněné o přiměřenou rekapitalizaci v nezbytném rozsahu. Zadruhé, ambiciózní strategii fiskální konsolidace založenou na národním plánu obnovy pro roky 2011-2014 zveřejněném irskými orgány dne 24. listopadu 2010. Plán stanoví podrobná opatření k fiskální konsolidaci zaměřená na stabilní snižování hrubého veřejného dluhu ve střednědobém výhledu. Irské orgány se zavázaly snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2015, což je prodloužená lhůta, kterou Rada stanovila dne 7. prosince 2010. Zatřetí, program na základě národního plánu obnovy vytyčuje ambiciózní plán strukturální reformy, která se má týkat zejména trhu práce, s cílem usnadnit ozdravení a posílit růstový potenciál hospodářství. Na podporu tohoto náročného souboru politik žádají irské orgány finanční pomoc od Unie a členských států, jejichž měnou je euro, a pomoc v rámci bilaterálních půjček od Spojeného království, Švédska, Dánska a Mezinárodního měnového fondu.
(4)
Fiskální korekce uvedená v doporučení Rady ze dne 7. prosince 2010 s cílem odstranit nadměrný schodek v Irsku na základě současných projekcí Komise týkajících se růstu nominálního HDP (1,4 % v roce 2011, 2,7 % v roce 2012 a 3,8 % v roce 2013) odpovídá úpravě poměru veřejného dluhu k HDP ve výši 98,9 % v roce 2010, 113,5 % v roce 2011, 120,0 % v roce 2012 a 121,8 % v roce 2013. Poměr veřejného dluhu k HDP by se tedy v roce 2013 měl stabilizovat a poté se začít snižovat, bude-li dále pokračovat snižování schodku. Na dynamiku dluhu mají vliv některé operace, které ovlivňují dluh, avšak nikoli schodek, a které by měly zvýšit poměr veřejného dluhu k HDP o 5,3 procentního bodu HDP v roce 2011 a 0,8 procentního bodu HDP v roce 2012 a v roce 2013 tento poměr o 1,3 procentního bodu HDP snížit. Tyto operace zahrnují navrhované kapitálové injekce do bankovního sektoru v roce 2011, snižování hotovostních rezerv a rozdíly mezi časově rozlišenými a hotovostními platbami úroků.
(5)
Z posouzení Komise provedeného ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) vyplývá, že Irsko potřebuje v období od prosince 2010 do konce roku 2013 finanční prostředky v celkové výši 85 miliard EUR. Navzdory značné fiskální úpravě může část chybějících finančních prostředků státu během programového období dosáhnout až 50 miliard EUR. To předpokládá sazby za refinancování dlouhodobého úvěru, u něhož nastává doba splatnosti, ve výši 0 % do konce roku 2011, 20 % v roce 2012 a 80 % v roce 2013. Konzervativní předpoklady týkající se refinancování jsou provedeny rovněž s ohledem na krátkodobý dluh. Strategie pro finanční sektor obsažená v programu udržitelného znovunastolení důvěry v irský bankovní systém zahrnuje režim na podporu bankovního sektoru do výše 35 miliard EUR. Součástí tohoto režimu je okamžitá kapitálová injekce ve výši 10 miliard EUR pro vybrané banky, aby jejich kapitálový ukazatel core tier 1 dosáhl 12 %, jakož i financování včasných opatření na podporu oddlužení a zohlednění snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny Agentuře pro správu národních aktiv (National Asset Management Agency, NAMA). Další případná kapitálová opatření ve výši 25 miliard EUR by měla zajistit, aby byly banky schopné uspokojit současné a budoucí kapitálové požadavky. Skutečné potřeby financování mohou být nicméně výrazně nižší, a to zejména v případě, že se tržní podmínky významně zlepší a během programového období nedojde k neočekávaným vážným bankovním ztrátám.
(6)
Program bude financován prostřednictvím příspěvků z externích zdrojů a finančních rezerv Irska. Pomoc Unie Irsku by v rámci evropského mechanismu finanční stabilizace zavedeného nařízením (EU) č. 407/2010 dosáhla výše 22,5 miliardy EUR. Tato pomoc bude součástí celkové podpory, kterou Irsku poskytnou jeho evropští partneři a jejíž výše dosáhne až 45 miliard EUR. Kromě podpory od evropského mechanismu finanční stabilizace budou půjčky od partnerských zemí Irska v Unii zahrnovat příspěvky z evropského nástroje finanční stability (17,7 miliardy EUR) a bilaterální podporu od Spojeného království, Švédska a Dánska (celkem 4,8 miliardy EUR). Irsko navíc požádalo Mezinárodní měnový fond o půjčku ve výši 19,5 miliardy zvláštních práv čerpání (přibližně 22,5 miliardy EUR) v rámci rozšířené finanční facility. Příspěvek Irska by činil 17,5 miliardy EUR a pocházel ze stávající hotovostní rezervy ministerstva financí a z příspěvků z národního důchodového rezervního fondu. Podpora evropského mechanismu finanční stabilizace musí být dodána za podobných podmínek, jako jsou podmínky Mezinárodního měnového fondu.
(7)
Rada by měla pravidelně přezkoumávat hospodářské politiky prováděné Irskem, a to zejména v souvislosti s ročními přezkumy aktualizace programu stability Irska a provádění národního programu reforem, jakož i v rámci postupu při nadměrném schodku.
(8)
Finanční pomoc Unie by měla řídit Komise. Zvláštní podmínky hospodářské politiky sjednané s Irskem by měly být stanoveny v memorandu o porozumění o zvláštní ekonomické podmíněnosti (dále jen „memorandum o porozumění“). Podrobné finanční podmínky by měly být stanoveny v dohodě o půjčce.
(9)
Komise v konzultaci s ECB by měla pravidelně ověřovat plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, prostřednictvím misí a pravidelného čtvrtletního podávání zpráv orgány Irska.
(10)
V průběhu provádění programu by Komise měla poskytovat další politické poradenství a technickou pomoc v konkrétních oblastech.
(11)
Operace, které finanční pomoc Unie pomáhá financovat, musí být slučitelné s politikami Unie a být v souladu s právem Unie. Intervence ve prospěch finančních institucí musí být vykonávány v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže. Komise ve spolupráci s ECB a MMF zamýšlí zapojit členské státy podle potřeby do návrhu a provádění obezřetnostního hodnocení likvidity (PLAR) a do vypracovávání strategie pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí.
(12)
Měla by být poskytnuta pomoc za účelem podpory úspěšného provedení programu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie poskytne Irsku půjčku ve výši maximálně 22,5 miliardy EUR s průměrnou splatností maximálně 7,5 roku.
2. Finanční pomoc je k dispozici po dobu tří let od prvního dne po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost.
3. Komise poskytne Irsku finanční pomoc Unie v nejvýše třinácti splátkách. Splátka může být vyplacena v jedné nebo více tranších. Splatnost tranší v rámci první splátky může být delší než maximální průměrná splatnost uvedená v odstavci 1. V takových případech se splatnost dalších tranší stanoví tak, aby bylo po vyplacení všech splátek dosaženo maximální průměrné splatnosti uvedené v odstavci 1.
4. První splátka bude uvolněna v závislosti na vstupu dohody o půjčce a memoranda o porozumění v platnost. Každé další uvolnění půjčky závisí na příznivém čtvrtletním hodnocení toho, jak Irsko dosahuje souladu s obecnými podmínkami hospodářské politiky vymezenými tímto rozhodnutím a memorandem o porozumění, provedeném Komisí v konzultaci s ECB.
5. Irsko uhradí skutečné náklady Unie na financování za každou tranši plus marži ve výši 292,5 bazického bodu; výsledkem budou podmínky odpovídající podmínkám Mezinárodního měnového fondu.
6. Kromě toho budou Irsku účtovány náklady uvedené v článku 7 nařízení (EU) č. 407/2010.
7. Pokud je to k financování půjčky nutné, povoluje se obezřetné použití úrokových swapů s protistranami s nejvyšší úvěrovou kvalitou.
8. Komise rozhodne o výši a vyplacení dalších splátek. Komise rovněž rozhodne o výši tranší.
Článek 2
1. Pomoc řídí Komise v souladu se závazky Irska a doporučeními Rady, zejména s doporučeními určenými Irsku v souvislosti s prováděním jeho národního programu reforem a prováděním Paktu o stabilitě a růstu.
2. Komise v konzultaci s ECB se s irskými orgány dohodne na zvláštních podmínkách hospodářské politiky, na něž je finanční pomoc vázána a jež jsou stanoveny v článku 3. Tyto podmínky se stanoví v memorandu o porozumění, které podepíší Komise a irské orgány, v souladu se závazky a doporučeními uvedenými v odstavci 1 tohoto článku. Podrobné finanční podmínky budou stanoveny v dohodě o půjčce, která bude uzavřena s Komisí.
3. Komise v konzultaci s ECB pravidelně ověřuje plnění podmínek hospodářské politiky, na něž je pomoc vázána, a podává zprávu Hospodářskému a finančnímu výboru před uvolněním každé splátky. Za tímto účelem irské orgány plně spolupracují s komisí a s ECB a poskytují jim všechny potřebné informace. Komise informuje Hospodářský a finanční výbor o případném refinancování výpůjček nebo změně finančních podmínek.
4. Irsko přijme a provede doplňková konsolidační opatření za účelem zajištění makrofinanční stability, jsou-li během programu pomoci taková opatření nezbytná. Před přijetím veškerých těchto doplňkových opatření irské orgány konzultují Komisi a ECB.
Článek 3
1. Ozdravný hospodářský a finanční program (dále jen „program“) vypracovaný irskými orgány se schvaluje.
2. Každá další splátka se vyplatí na základě uspokojivého plnění programu, který bude zahrnut do programu stability Irska, do národního programu reforem, a zejména specifických podmínek hospodářské politiky stanovených v memorandu o porozumění. Tyto podmínky zahrnují mimo jiné opatření stanovená v odstavcích 4 až 9 tohoto článku.
3. Aby mohlo Irsko do roku 2015 snížit schodek pod 3 % HDP, nesmí schodek veřejných financí překročit 10,6 % předpokládaného HDP v roce 2011, 8,6 % HDP v roce 2012 a 7,5 % HDP v roce 2013. Plánovaný trend ročních schodků nezahrnuje možný přímý vliv případných opatření na podporu bank v rámci vládní strategie pro finanční sektor stanovené v memorandu o hospodářské a finanční politice a upřesněné v memorandu o porozumění. Tento postup je v souladu s předběžným stanoviskem Komise (Eurostatu) k účetní evidenci úhrady úroků ze směnek splatných bance Anglo Irish Bank podle metodiky ESA 95 (2), a dojde-li ke změně tohoto stanoviska, bude postup korekce schodku revidován.
4. Opatření stanovená v odstavcích 7, 8 a 9 Irsko přijme před koncem uvedeného roku, přičemž přesné lhůty pro roky 2011-2013 budou stanoveny v memorandu o porozumění. V případě, že se objeví ohrožení cílových hodnot schodku uvedených v odstavci 3, musí být Irsko připraveno přijmout doplňková konsolidační opatření ke snížení deficitu do roku 2015 pod 3 % HDP.
5. Jak se uvádí v memorandu o porozumění, Irsko za účelem znovunastolení důvěry ve finanční sektor odpovídajícím způsobem rekapitalizuje, urychleně oddluží a řádně restrukturalizuje bankovní systém. V tomto smyslu Irsko vyvine a dohodne s Komisí, ECB a MMF strategii pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost irských úvěrových institucí, která určí, jak zajistit, že budou moci působit bez další státní podpory. Irsko provede zejména tato opatření:
a)
zajistí případnou rekapitalizaci bank Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society a Irish Life and Permanent prostřednictvím vlastního kapitálu, a tak zabezpečí udržení požadavku na minimální kapitálový ukazatel core tier 1 ve výši 10,5 % v závislosti na výsledcích Obezřetnostního přezkumu kapitálové přiměřenosti (Prudential Capital Adequacy Review) na rok 2011;
b)
v co nejkratším možném časovém rámci ukončí své majetkové účasti v bankách, které nabylo během krize, s ohledem na finanční stabilitu a veřejné finance;
c)
provede zvláštní plán pro řešení problémů bank Anglo Irish Bank a Irish Nationwide Building Society s cílem minimalizovat kapitálové ztráty plynoucí z výsledného řešení situace těchto neživotaschopných úvěrových institucí;
d)
do konce roku 2010 předloží Oireachtasu (parlamentu) návrh zákonů o finanční stabilizaci a restrukturalizaci úvěrových institucí, který bude řešit mimo jiné sdílení zátěže podřízenými držiteli dluhopisů;
e)
do konce března 2011 předloží Oireachtasu návrh zákonů o zvláštním rozpouštěcím režimu pro banky a stabevní společnosti a zdokonalené postupy pro včasný zásah Irské centrální banky v bankách, které se ocitnou v potížích.
6. Irsko přijme do konce roku 2010 tato opatření:
schválí rozpočet na rok 2011 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši 6 miliard EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v odstavci 3. Rozpočet musí zahrnovat příjmová opatření za účelem získání alespoň 1,4 miliard EUR v roce 2011, která zahrnují snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, nebo rovnocenná opatření, která by v roce 2011 přinesla 945 milionů EUR; snížení úlev na důchodové dani a srážek souvisejících s důchody za účelem získání 155 milionů EUR v roce 2011; omezení celkových daňových výdajů, což v roce 2011 přinese 220 milionů EUR; zvýšení spotřebních daní a různá daňová opatření za účelem získání 80 milionů EUR v roce 2011. Kromě toho bude v rozpočtu uvedeno, že vláda navrhne jednorázová a jiná opatření, pomocí nichž získá v roce 2011 alespoň 700 milionů EUR. Rozpočet bude rovněž zahrnovat snížení běžných výdajů v roce 2011 alespoň o 2,09 miliard EUR, včetně: omezení výdajů na sociální ochranu, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, progresivní snížení stávajících důchodů státních zaměstnanců v průměru o 4 %, další úspory na výdajích včetně snížení výdajů na zboží a služby a jiných transferových plateb a snížení o alespoň 1,8 miliard EUR v oblasti veřejných kapitálových výdajů oproti stávajícím plánům na rok 2011. Za výjimečných okolností mohou být v úzké spolupráci s Komisí zvážena jiná opatření přinášející srovnatelné úspory.
7. Irsko přijme během roku 2011 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
provede 10 % snížení platů pro začínající zaměstnance ve veřejném sektoru. Irská vláda by měla rovněž zvážit vhodnou úpravu, a to i v souvislosti se mzdovými náklady ve veřejném sektoru, která by kompenzovala potenciální nedostatek prostředků plynoucí z plánovaných úspor získaných zefektivněním správy a snížením počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru;
b)
schválí rozpočet na rok 2012 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,6 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 1 odst. 3. Návrh rozpočtu bude zahrnovat zejména příjmová opatření k získání 1,5 miliardy EUR za celý rok, mimo jiné pomocí snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů, nové majetkové daně, reformy daně z kapitálových příjmů a kapitálových investic a zvýšení uhlíkové daně. Rozpočet zajistí snížení výdajů v roce 2012 ve výši 2,1 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů státních zaměstnanců a dalších výdajů stanovených v programu a snížení kapitálových výdajů;
c)
dokončí nezávislé posouzení přenesení odpovědnosti za poskytování vodohospodářských služeb z místních orgánů na vodárenské podniky a přípraví prováděcí návrhy s cílem zahájení plnění v letech 2012-2013;
d)
přijme právní předpisy k zvýšení věkové hranice pro odchod do důchodu na 66 let v roce 2014, na 67 let v roce 2021 a na 68 let v roce 2028 za účelem zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí. Důchodové nároky pro nové zaměstnance ve veřejném sektoru budou reformovány s účinností od roku 2011. Reforma bude zahrnovat přezkoumání předčasného odchodu do důchodu v případě určitých kategorií zaměstnanců ve veřejném sektoru a indexaci důchodů ve vztahu ke spotřebitelským cenám. Výše důchodů bude vycházet z průměrných příjmů během celé doby zaměstnání. Důchodový věk nových zaměstnanců bude vázán na důchodový věk pro pobírání státního důchodu;
e)
přijme opatření na posílení důvěryhodnosti rozpočtové strategie a rozpočtového rámce. Irsko přijme a bude uplatňovat fiskální pravidlo, že jakékoli další neplánované příjmy v letech 2011-2015 budou určeny na snížení schodku a dluhu. Irsko zřídí radu pro rozpočet podle návrhu v národním plánu obnovy na období 2011-2014, která bude poskytovat nezávislé hodnocení rozpočtové situace a vládních prognóz. Irsko také přijme zákon o fiskální odpovědnosti, který zavede střednědobý výdajový rámec se závaznými víceletými stropy v každé výdajové oblasti. Při tom se přihlédne k případným revizím reforem správy ekonomických záležitostí na úrovni Unie a bude se stavět na již prováděných reformách;
f)
přijme změny právních předpisů za účelem odstranění překážek obchodu a hospodářské soutěže v chráněných odvětvích, včetně právnické profese, lékařských služeb a lékárnictví;
g)
provede rekapitalizaci irských domácích bank na původní úroveň kapitálového ukazatele core tier 1 ve výši 12 % se zohledněním snížené hodnoty dodatečných půjček, které mají být převedeny agentuře NAMA, a financování včasného oddlužení uvolněním 10 miliard EUR do systému. Rekapitalizace proběhne pomocí vlastního kapitálu (nebo odpovídajících nástrojů pro Educational Building Society);
h)
zavede právní předpisy na reformu minimální mzdy takovým způsobem, který podpoří tvorbu nových pracovních příležitostí a zamezí deformacím způsobeným minimálními mzdami v jednotlivých odvětvích, a po dohodě s Komisí provede nezávislé přezkoumání rámcových dohod o registrovaném zaměstnání a předpisů o zaměstnanosti;
i)
provede reformu systému dávek v nezaměstnanosti za účelem zvýšení pobídek pro rychlý nástup do zaměstnání. Posílí aktivační opatření lepším určováním potřeb osob hledajících zaměstnání, zvýšením povinností a zavedením sankcí pro zajištění toho, aby příjemci hledali zaměstnání nebo se školili. To vše by mělo být účinněji sledováno. Bude zaveden mechanismus sankcí, který způsobí účinné snížení příjmů, aniž by byl příliš penalizační;
j)
zveřejní důkladný přezkum režimu osobního zadlužení a začne pracovat na reformě právních předpisů, která uvede do rovnováhy zájmy věřitelů a dlužníků;
k)
připraví zprávu o nezávislém posouzení odvětví elektřiny a plynu, která by mohla vypomoci s veřejným financováním a zlepšit hospodářskou soutěž. Výsledky tohoto posouzení irské orgány konzultují s Komisí, aby mohly stanovit vhodné cíle;
l)
za účelem posílení hospodářské soutěže na otevřených trzích se uskuteční reforma právních předpisů, jejíž výsledkem bude vytvoření přesvědčivě odrazujících opatření s možností ukládání pokut a dalších sankcí v případech narušení hospodářské soutěže. Orgány na ochranu hospodářské soutěže budou kromě toho vyzvány, aby určily odvětví, která jsou v praxi mimo působnost práva hospodářské soutěže, a stanovily postupy pro řešení těchto případů;
m)
na podporu růstu odvětví maloobchodu provede vláda studii o prozkoumání ekonomického dopadu odstranění současného omezení velikosti maloobchodních zařízení s cílem podpořit hospodářskou soutěž a snížit spotřebitelské ceny. Realizace politiky, která vyplyne ze studie, bude konzultována s Komisí.
8. Irsko přijme během roku 2012 tato opatření v souladu s podrobnostmi uvedenými v memorandu o porozumění:
a)
schválí rozpočet na rok 2013 zahrnující opatření k fiskální konsolidaci v celkové výši alespoň 3,1 miliardy EUR s cílem snížit schodek veřejných financí v časovém rámci uvedeném v čl. 3 odst. 3. Rozpočet bude zahrnovat zejména opatření na straně příjmů, které by se měly zvýšit alespoň o 1,1 miliardy EUR (se zahrnutím prostředků převedených z roku 2012), včetně snížení daňových pásem a úlev na dani z příjmu fyzických osob, snížení daňových úlev u důchodů ze soukromých penzijních systémů, omezení celkových daňových výdajů a zavedení majetkové daně. Rozpočet rovněž stanoví snížení výdajů v roce 2013 alespoň o 2 miliardy EUR, včetně omezení sociálních výdajů, snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru, úpravy důchodů zaměstnanců ve veřejném sektoru, zredukování ostatních programových výdajů a snížení kapitálových výdajů;
b)
předloží Oireachtasu právní předpisy na reformu režimu osobního zadlužení za účelem lepší rovnováhy zájmů věřitelů a dlužníků.
9. S cílem zajistit bezproblémové zavádění podmínek programu a napomoci udržitelné nápravě nevyvážeností ude Komise průběžně poskytuje poradenství a pomoc v oblasti fiskálních reforem, reforem finančního trhu a strukturálních reforem. V rámci pomoci poskytnuté Irsku bude spolu s Mezinárodním měnovým fondem a ve spolupráci s ECB periodicky přezkoumává účinnost a ekonomický a sociální dopad dohodnutých opatření a doporučuje potřebné korekce s cílem podpořit růst a tvorbu pracovních příležitostí, zajistit nezbytnou fiskální konsolidaci a minimalizovat škodlivé sociální dopady, zejména pokud jde o nejzranitelnější členy irské společnosti.
Článek 4
Irsko otevře pro řízení finanční pomoci Unie zvláštní účet u Irské centrální banky.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Irsku.
Článek 6
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 7. prosince 2010.
DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE A CONSILIULUI
din 7 decembrie 2010
privind acordarea de asistență financiară din partea Uniunii pentru Irlanda
(2011/77/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (1), în special articolul 3 alineatul (3),
întrucât:
(1)
Irlanda s-a confruntat recent cu presiuni din ce în ce mai mari pe piețele financiare, ca urmare a preocupărilor tot mai accentuate legate de sustenabilitatea finanțelor sale publice, preocupări generate de adoptarea unor măsuri complexe de sprijinire a sectorului financiar, puternic afectat. Din cauza expunerii excesive față de proiectele imobiliare și din domeniul construcțiilor, sistemul bancar intern a înregistrat pierderi considerabile în urma colapsului acestor sectoare. Actuala criză din sectorul economic și din cel bancar a avut un efect dramatic și asupra finanțelor publice ale Irlandei, amplificând și mai mult impactul recesiunii. Scăderea veniturilor fiscale și creșterea cheltuielilor ciclice, în special ca urmare a creșterii șomajului, au contribuit la crearea unui deficit public ridicat și la o creștere accentuată a datoriei în raport cu situația favorabilă de dinaintea crizei și în pofida implementării, începând cu mijlocul anului 2008, a cinci pachete importante de măsuri de consolidare bugetară. Măsurile de sprijinire a sectorului bancar, printre care s-au numărat injecții de capital importante, au avut un rol major în deteriorarea situației finanțelor publice. Actualele preocupări de pe piață reflectă în primul rând faptul că solvabilitatea statului și solvabilitatea sistemului bancar au devenit indisolubil legate în perioada crizei; aceasta a condus la o creștere puternică a randamentului obligațiunilor suverane ale Irlandei, în timp ce sistemul bancar intern pur și simplu nu mai are acces la finanțare de pe piața internațională.
(2)
Având în vedere aceste perturbări grave ale sectorului economic și financiar cauzate de împrejurări excepționale, care nu puteau fi controlate de guvern, autoritățile irlandeze au solicitat oficial, la 21 noiembrie 2010, asistență financiară din partea Uniunii Europene, a statelor membre a căror monedă este euro și a Fondului Monetar Internațional, cu scopul de a sprijini revenirea economiei la creștere sustenabilă, de a asigura buna funcționare a sistemului bancar și de a garanta stabilitatea financiară a Uniunii și a zonei euro. La 28 noiembrie 2010 s-a ajuns la un acord la nivel tehnic cu privire la un pachet amplu de măsuri pentru perioada 2010-2013.
(3)
Proiectul de program de ajustare economică și financiară („programul”) prezentat Consiliului și Comisiei vizează redobândirea încrederii pieței financiare în sectorul bancar și în finanțele publice irlandeze, ajutând totodată economia să revină la creștere sustenabilă. Pentru a îndeplini aceste obiective, programul cuprinde trei elemente principale. În primul rând, o strategie pentru sectorul financiar care presupune restructurarea și reorganizarea din temelii a sectorului bancar, precum și reducerea efectului de levier, la care se adaugă recapitalizarea, în limitele necesare. În al doilea rând, o strategie ambițioasă de consolidare bugetară, bazată pe Planul național de redresare 2011-2014, publicat de autoritățile irlandeze la 24 noiembrie 2010. Planul prezintă măsuri detaliate de consolidare bugetară care vizează plasarea datoriei publice brute pe o traiectorie descendentă stabilă pe termen mediu. Autoritățile se angajează să reducă deficitul sub nivelul de 3 % din PIB până în 2015, acesta fiind noul termen limită stabilit de Consiliu la 7 decembrie 2010. În al treilea rând, tot pe baza Planului național de redresare economică, programul propune o agendă ambițioasă de reforme structurale, mai ales pentru piața muncii, cu scopul de a facilita ajustarea și consolidarea potențialului de creștere al economiei. În sprijinul acestor măsuri ambițioase, autoritățile irlandeze solicită asistență financiară din partea Uniunii și a statelor membre a căror monedă este euro, precum și împrumuturi bilaterale din partea Regatului Unit, a Suediei, a Danemarcei și a FMI.
(4)
Conform proiecțiilor actuale ale Comisiei cu privire la creșterea PIB-ului nominal (1,4 % în 2011, 2,7 % în 2012 și 3,8 % în 2013), traiectoria de ajustare bugetară stabilită în Recomandarea Consiliului din 7 decembrie 2010 cu scopul de a pune capăt situației de deficit excesiv în Irlanda este compatibilă cu traiectoria stabilită pentru ponderea datoriei în PIB (98,9 % în 2010, 113,5 % în 2011, 120,0 % în 2012 și 121,8 % în 2013). Ponderea datoriei în PIB se va stabiliza așadar în 2013 și ulterior va urma o traiectorie descrescătoare, în condițiile continuării reducerii deficitului. Evoluția datoriei este afectată de o serie de operațiuni financiare în afara bugetului, care, conform estimărilor, vor determina creșterea ponderii datoriei în PIB cu 5,3 puncte procentuale (pp.) din PIB în 2011 și cu 0,8 puncte procentuale din PIB în 2012, iar în 2013 vor determina reducerea acesteia cu 1,3 puncte procentuale din PIB. Printre aceste operațiuni se numără injecții de capital în bănci în 2011, reduceri ale rezervelor de lichidități și ale diferențelor dintre dobânzile acumulate și dobânzilor plătite efectiv.
(5)
Conform evaluării Comisiei, realizată în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), Irlanda are nevoie de finanțare totală de 85 de miliarde (85 000 milioane) EUR începând cu decembrie 2010 și până la sfârșitul anului 2013. În ciuda ajustării bugetare semnificative, deficitul de finanțare al statului s-ar putea ridica la 50 de miliarde EUR în cursul perioadei acoperite de program. Conform ipotezelor, ratele de refinanțare pentru datoria pe termen lung scadentă se situează la 0 % până la sfârșitul anului 2011, la 20 % în 2012 și la 80 % în 2013. Aceleași ipoteze prudente cu privire la refinanțare sunt valabile și pentru datoria pe termen scurt. Strategia pentru sectorul financiar propusă în program cu scopul de a reinstaura încrederea în sistemul bancar irlandez pe o bază sustenabilă cuprinde un program de finanțare de până la 35 de miliarde EUR. Acesta include o injecție imediată de capital de până la 10 miliarde EUR în anumite bănci, cu scopul de a aduce rata capitalului de bază de rangul 1 la nivelul de 12 %, finanțându-se totodată măsuri rapide de sprijinire a reducerii efectului de levier și ținându-se cont de marjele (haircuts) creditelor suplimentare care urmează să fie transferate Agenției naționale de administrare a activelor (National Asset Management Agency, NAMA). Un capital contingent suplimentar de 25 de miliarde EUR ar trebui să garanteze capacitatea băncilor de a îndeplini cerințele de capital actuale și viitoare. Cu toate acestea, nevoile de finanțare reale ar putea fi considerabil mai mici, mai ales în cazul în care condițiile de pe piață se îmbunătățesc semnificativ, iar băncile nu se confruntă cu pierderi grave și neașteptate pe durata aplicării programului.
(6)
Programul ar fi finanțat prin contribuții din surse externe și prin utilizarea rezervelor financiare ale Irlandei. Asistența din partea Uniunii pentru Irlanda s-ar ridica la o valoare de până la 22,5 miliarde EUR în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF) înființat prin Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului. Aceasta ar constitui o parte din sprijinul total oferit de partenerii europeni ai Irlandei, în valoare de 45 de miliarde EUR. Pe lângă sprijinul acordat prin intermediul MESF, împrumuturile de la țările partenere ale Irlandei din Uniune ar cuprinde contribuții de la Fondul european de stabilitate financiară (17,7 miliarde EUR), precum și sprijin bilateral sub formă de împrumut din partea Regatului Unit, a Suediei și a Danemarcei (în total 4,8 miliarde EUR). În plus, Irlanda a solicitat un împrumut de la FMI în valoare de 19,5 miliarde Drepturi Speciale de Tragere (echivalând cu aproximativ 22,5 miliarde EUR) în cadrul unui mecanism de finanțare extinsă. Contribuția irlandeză ar fi de 17,5 miliarde EUR și ar proveni din utilizarea rezervelor de lichidități existente ale statului și din contribuții de la Fondul național de rezervă pentru pensii. Este necesar ca asistența financiară din partea MESF să fie furnizată conform unor termeni și condiții similare cu cele impuse de FMI.
(7)
Consiliul ar trebui să examineze în mod regulat politicile economice implementate de Irlanda, mai ales în contextul analizelor anuale cu privire la actualizările programului de stabilitate al Irlandei și la implementarea programului național de reformă, precum și în cadrul procedurii de deficit excesiv.
(8)
Asistența financiară a Uniunii ar trebui gestionată de către Comisie. Condițiile specifice de politică economică convenite cu Irlanda ar trebui stabilite printr-un Memorandum de înțelegere cu privire la condițiile economice specifice („memorandum de înțelegere”). Condițiile financiare detaliate ar trebui să fie stabilite într-un acord de împrumut.
(9)
Comisia, în consultare cu BCE, ar trebui să verifice, la intervale regulate, prin intermediul misiunilor și al raportărilor trimestriale ale autorităților irlandeze, dacă sunt îndeplinite condițiile privind politicile economice de care depinde acordarea asistenței.
(10)
Pe tot parcursul implementării programului, Comisia ar trebui să furnizeze consultanță suplimentară cu privire la politici, precum și asistență tehnică în domenii specifice.
(11)
Operațiunile la a căror finanțare contribuie Uniunea trebuie să fie compatibile cu politicile Uniunii și să respecte legislația acesteia. Intervențiile în sprijinul instituțiilor financiare trebuie să se desfășoare în conformitate cu normele Uniunii în domeniul concurenței. Comisia, în colaborare cu BCE și cu FMI, intenționează să implice statele membre în mod corespunzător în dezvoltarea și punerea în aplicare a analizei prudențiale cu privire la lichidități (PLAR) și în dezvoltarea strategiei privind structura, funcționarea și viabilitatea viitoare ale instituțiilor de credit irlandeze.
(12)
Asistența ar trebui acordată cu scopul de a sprijini implementarea cu succes a programului,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Uniunea acordă Irlandei un împrumut de maximum 22,5 miliarde EUR, cu o scadență medie maximă de 7½ ani.
(2) Asistența financiară se acordă timp de trei ani începând cu ziua următoare datei intrării în vigoare a prezentei decizii.
(3) Comisia pune la dispoziția Irlandei asistența financiară din partea Uniunii în maximum 13 tranșe. O tranșă poate fi plătită în una sau mai multe subtranșe. Scadențele subtranșelor acordate în cadrul primei tranșe pot fi mai lungi decât scadența medie maximă menționată la alineatul (1). În acest caz, scadențele subtranșelor ulterioare se stabilesc astfel încât scadența medie maximă menționată la alineatul (1) să fie respectată odată ce au fost deblocate toate tranșele.
(4) Prima tranșă se plătește în urma intrării în vigoare a acordului de împrumut și a memorandumului de înțelegere. Orice plată a tranșelor ulterioare este condiționată de o evaluare trimestrială favorabilă din partea Comisiei, în consultare cu BCE, cu privire la îndeplinirea de către Irlanda a condițiilor de politică economică generală definite în prezenta decizie și în memorandumul de înțelegere.
(5) Irlanda plătește costurile efective de finanțare ale Uniunii pentru fiecare subtranșă, la care se adaugă o marjă de 292,5 puncte de bază, condițiile fiind așadar similare celor impuse pentru sprijinul din partea FMI.
(6) În plus, Irlanda plătește costurile menționate la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 407/2010.
(7) Dacă este necesar în vederea finanțării împrumutului, se permite utilizarea prudentă a swap-urilor pe rata dobânzii cu contrapartide având cea mai înaltă calitate de credit.
(8) Comisia decide cu privire la valoarea și deblocarea tranșelor ulterioare. Comisia decide cu privire la valoarea subtranșelor.
Articolul 2
(1) Asistența este gestionată de Comisie într-un mod compatibil cu angajamentele asumate de Irlanda și cu recomandările Consiliului, mai exact cu recomandările adresate Irlandei în contextul punerii în aplicare a programului național de reformă și a Pactului de stabilitate și creștere.
(2) Comisia, în consultare cu BCE, convine împreună cu autoritățile irlandeze asupra condițiilor specifice de politică economică de care depinde asistența financiară, după cum se prevede la articolul 3. Aceste condiții se stabilesc într-un Memorandum de înțelegere care va fi semnat de către Comisie și de către autoritățile irlandeze, conform cu angajamentele și recomandările menționate la alineatul (1). Condițiile financiare detaliate se stabilesc într-un acord de împrumut încheiat cu Comisia.
(3) Comisia, în consultare cu BCE, verifică la intervale regulate dacă sunt îndeplinite condițiile de politică economică asociate asistenței și raportează Comitetului Economic și Financiar înainte de plata fiecărei rate. În acest scop, autoritățile irlandeze colaborează pe deplin cu Comisia și cu BCE și pun la dispoziția acestora toate informațiile necesare. Comitetul Economic și Financiar este înștiințat de către Comisie cu privire la eventualele refinanțări ale împrumuturilor sau la modificarea condițiilor financiare.
(4) Irlanda adoptă și pune în aplicare măsuri suplimentare de consolidare pentru asigurarea stabilității macrofinanciare, în cazul în care astfel de măsuri devin necesare în cursul programului de asistență. Autoritățile irlandeze consultă Comisia și BCE înaintea adoptării unor astfel de măsuri suplimentare.
Articolul 3
(1) Se aprobă programul de ajustare economică și financiară („programul”) elaborat de autoritățile irlandeze.
(2) Plata fiecărei noi tranșe este condiționată de implementarea satisfăcătoare a programului, care va fi inclus în programul de stabilitate al Irlandei, în programul național de reformă și, mai ales, în condițiile specifice de politică economică stabilite în memorandumul de înțelegere. Printre acestea se numără, inter alia, măsurile prevăzute la alineatele (4)-(9) din prezentul articol.
(3) Deficitul public nu trebuie să depășească 10,6 % din PIB-ul estimat în 2011, 8,6 % din PIB în 2012 și 7,5 % din PIB în 2013, astfel încât Irlanda să poată intra pe o traiectorie care să permită reducerea deficitului sub 3 % din PIB până în 2015. Traiectoria estimată a deficitului anual nu include posibilul efect direct al eventualelor măsuri de sprijinire a băncilor în contextul strategiei guvernamentale pentru sectorul financiar stabilită în Memorandumul pentru politici economice și financiare și detaliată în memorandumul de înțelegere. În plus, această traiectorie respectă opinia preliminară a Comisiei (Eurostat) privind tratamentul contabil ESA95 al momentului înregistrării plăților de dobânzi pentru biletele la ordin plătibile Băncii Anglo-Irlandeze (2), revizuirea respectivei opinii implicând revizuirea traiectoriei de deficit.
(4) Măsurile menționate la alineatele (7)-(9) se adoptă de către Irlanda înainte de sfârșitul anului indicat, termenele limită exacte pentru anii 2011-2013 fiind precizate în memorandumul de înțelegere. Irlanda trebuie să fie pregătită să ia măsuri suplimentare de consolidare pentru a reduce deficitul sub 3 % din PIB în 2015, în cazul în care se materializează riscurile care planează asupra țintelor de deficit precizate la alineatul (3) din prezentul articol.
(5) Pentru a reinstaura încrederea în sectorul financiar, Irlanda reduce efectul de levier, recapitalizează corespunzător și restructurează din temelii sistemul financiar, după cum s-a stabilit în memorandumul de înțelegere. În acest sens, Irlanda dezvoltă și convine împreună cu Comisia Europeană, BCE și FMI asupra unei strategii pentru structura, funcționarea și viabilitatea viitoare ale instituțiilor irlandeze de credit, care va prevedea modalitatea de asigurare a capacității acestora de a funcționa fără un nou ajutor din partea statului. Concret, Irlanda:
(a)
întreprinde acțiunile necesare pentru a asigura recapitalizarea Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society și Irish Life and Permanent sub formă de capital propriu, dacă este necesar, astfel încât să se garanteze menținerea cerinței minime de capital de 10,5 % capital de bază de rangul 1, în funcție de rezultatele Evaluării adecvării capitalului prudențial pentru 2011;
(b)
procedează în cel mai scurt timp posibil la înstrăinarea participațiilor în bănci, achiziționate în timpul crizei, într-un mod care să țină cont de considerentele legate de stabilitatea financiară și de finanțele publice;
(c)
implementează un plan specific de soluționare a problemelor cu care se confruntă Anglo Irish Bank și Irish Nationwide Building Society, care va viza reducerea la minimum a pierderilor de capital rezultate din lichidarea instituțiilor de credit neviabile;
(d)
înaintează până la sfârșitul anului 2010 un proiect legislativ către Oireachtas (Parlamentul) privind stabilizarea financiară și restructurarea instituțiilor de credit, care se va referi între altele la participarea la costuri a deținătorilor de obligații subordonate;
(e)
înaintează până la sfârșitul lunii martie 2011 un proiect legislativ către Oireachtas (Parlamentul) privind un regim special de soluționare a crizelor pentru bănci și societăți de construcții și proceduri îmbunătățite de intervenție precoce a Băncii Centrale a Irlandei în cadrul băncilor aflate în dificultate.
(6) Irlanda trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul anului 2010:
Adoptarea unui buget pe 2011 care să cuprindă măsuri de consolidare bugetară în valoare totală de 6 miliarde EUR, vizând reducerea deficitului public în intervalul de timp prevăzut la alineatul (3). Bugetul cuprinde măsuri legate de venituri, pentru a atrage cel puțin 1,4 miliarde EUR în 2011, cuprinzând o reducere a tranșelor de impozitare a veniturilor persoanelor fizice și a creditelor fiscale sau măsuri echivalente care să genereze venituri de 945 000 000 EUR în 2011; o reducere a scutirii de impozit a pensiilor și a deducerilor legate de pensii, care să aducă venituri de 155 000 000 EUR în 2011; o reducere a cheltuielilor fiscale generale pentru a genera venituri de 220 000 000 EUR în 2011; majorarea accizelor și alte măsuri fiscale menite să aducă la buget 80 000 000 EUR în 2011. În plus, în buget trebuie să se precizeze că guvernul va prezenta metode de colectare a cel puțin 700 000 000 EUR prin intermediul unor măsuri one-off și prin alte măsuri adoptate în 2011. Bugetul trebuie să integreze și o reducere a cheltuielilor curente în 2011 de cel puțin 2,09 miliarde EUR, care va cuprinde: reduceri ale cheltuielilor cu protecția socială; reducerea posturilor din sectorul public; reducerea progresivă a pensiilor existente din sectorul public, atingând o medie de peste 4 %; alte economii, în special la nivelul cheltuielilor dedicate bunurilor și serviciilor, precum și al altor transferuri; o reducere de cel puțin 1,8 miliarde EUR a cheltuielilor de capital public comparativ cu planurile actuale pentru 2011. În situații excepționale, trebuie luate în considerare, în strânsă consultare cu Comisia, și alte măsuri capabile să genereze economii comparabile.
(7) Irlanda trebuie să adopte următoarele măsuri în cursul anului 2011, în conformitate cu prevederile memorandumului de înțelegere:
(a)
o reducere cu 10 % a remunerațiilor funcționarilor publici nou-recrutați. Guvernul irlandez are în vedere și o ajustare corespunzătoare, inclusiv în raport cu masa salarială din sectorul public, pentru a compensa eventuala insuficiență a economiilor rezultate din eficientizarea administrativă și din reducerea numărului de funcționari publici;
(b)
adoptarea unui buget pe 2012 care să cuprindă măsuri de consolidare bugetară în valoare de cel puțin 3,6 miliarde EUR, vizând reducerea deficitului public în intervalul de timp prevăzut la articolul 3 alineatul (3). Proiectul de buget include în special măsuri pe partea de venituri care să genereze 1,5 miliarde EUR pe durata unui an întreg, cuprinzând, inter alia, o reducere a tranșelor de impozitare a veniturilor persoanelor fizice și a creditelor fiscale; o reducere a scutirii de impozit în cazul pensiilor; o reducere a cheltuielilor fiscale generale; un nou impozit pe proprietate; reforma impozitului pe câștigul din capital și a impozitului pe achizițiile de capital; majorarea taxei pe carbon. Bugetul trebuie să prevadă pentru 2012 o reducere a cheltuielilor de 2,1 miliarde EUR, incluzând reduceri ale prestațiilor sociale, precum și reduceri de posturi în sectorul public, ajustări ale pensiilor din sectorul public și ale altor cheltuieli din program și reduceri ale cheltuielilor de capital;
(c)
finalizarea unei evaluări independente cu privire la transferul responsabilității pentru aprovizionarea cu apă de la autoritățile locale la o societate de distribuție a apei și elaborarea de propuneri de aplicare, astfel încât facturarea să poată începe în 2012/2013;
(d)
adoptarea unor dispoziții legislative cu scopul de a prelungi vârsta legală de pensionare la 66 de ani în 2014, la 67 în 2021 și la 68 în 2028, pentru a îmbunătăți sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice. De asemenea, drepturile de pensii pentru funcționarii publici nou-recrutați trebuie să facă obiectul unei reforme începând cu 2011. Aceasta va include revizuirea condițiilor de pensionare anticipată pentru anumite categorii de funcționari publici și indexarea pensiilor în raport cu prețurile de consum. Pensiile vor avea la bază câștigurile medii din perioada vieții active. Vârsta de pensionare pentru noii angajați va fi aliniată la vârsta de pensionare legală;
(e)
adoptarea unor măsuri care să contribuie la credibilitatea strategiei bugetare și să consolideze cadrul bugetar. Irlanda adoptă și implementează regula bugetară conform căreia toate veniturile suplimentare neprevăzute obținute în perioada 2011-2015 vor fi alocate reducerii deficitului și a datoriei. În conformitate cu propunerea din Planul național de redresare pentru perioada 2011-2014, Irlanda înființează un consiliu consultativ bugetar care să realizeze o evaluare independentă a poziției bugetare a guvernului, precum și prognoze. Irlanda trebuie să adopte o lege a responsabilității bugetare care să introducă un cadru de cheltuieli pe termen mediu cu plafoane multianuale obligatorii pentru cheltuielile din fiecare domeniu. Aceasta trebuie adoptată ținând seama de noile reforme ale guvernanței economice la nivelul Uniunii și pe baza reformelor deja implementate;
(f)
Irlanda trebuie să adopte modificări legislative prin care să elimine restricțiile din calea comerțului și a concurenței în sectoare protejate cum ar fi domeniul juridic, serviciile medicale și cele farmaceutice;
(g)
recapitalizarea băncilor irlandeze până la un nivel inițial de 12 % capital de bază de rangul 1, ținând cont de marjele (haircuts) creditelor suplimentare care urmează să fie transferate NAMA, și finanțarea reducerii rapide a efectului de levier prin deblocarea a 10 miliarde de EUR în cadrul sistemului. Recapitalizarea se va face sub formă de acțiuni (sau instrumente echivalente pentru Educational Building Society);
(h)
introducerea de măsuri legislative în vederea reformării salariului minim astfel încât să se stimuleze crearea de locuri de muncă și să se evite perturbările generate de salariile minime sectoriale și efectuarea, în acord cu Comisia, a unei analize independente a cadrului Registered Employment Agreements și Employment Regulation Orders;
(i)
reforma sistemului de ajutor de șomaj pentru a oferi mai multe stimulente în vederea ieșirii cât mai rapide din șomaj. Măsurile de activare vor fi consolidate printr-o mai bună identificare a nevoilor persoanelor aflate în căutarea unui loc de muncă, prin sporirea angajamentului acestora și prin elaborarea de sancțiuni care să garanteze că beneficiarii caută un loc de muncă sau participă la programe de formare; aceste măsuri vor fi completate de o monitorizare mai eficace. Mecanismul de sancțiuni va fi în așa fel calibrat încât să determine o pierdere efectivă de venituri, fără a fi excesiv de punitiv;
(j)
publicarea unei analize aprofundate a regimului de îndatorare personală și demararea lucrărilor la o reformă legislativă care să aducă un echilibru între interesele creditorilor și ale debitorilor;
(k)
elaborarea unui raport care să prezinte o evaluare independentă a sectoarelor electricității și gazului, cu scopul de a oferi asistență în ceea ce privește nevoia de finanțare și pentru a crește concurența. Autoritățile irlandeze se vor consulta cu Comisia cu privire la rezultatele evaluării, pentru a stabili obiective corespunzătoare;
(l)
în vederea creșterii concurenței pe piețele deschise, legislația va face obiectul unei reforme pentru a spori credibilitatea măsurilor disuasive; se va propune aplicarea unor amenzi și a altor sancțiuni în cazuri legate de concurență. Pe lângă aceasta, autoritățile din domeniul concurenței vor avea obligația de a identifica sectoarele care nu intră în sfera de aplicare a legislației din domeniul concurenței și vor găsi metode prin care se pot soluționa aceste excluderi;
(m)
pentru a încuraja creșterea în sectorul de retail, guvernul efectuează un studiu care va analiza impactul economic al eliminării actualului plafon aplicat în ceea ce privește dimensiunile sediilor comerciale, în vederea stimulării concurenței și reducerii prețurilor pentru consumatori. Aplicarea politicilor recomandate de studiu se va discuta împreună cu Comisia.
(8) Irlanda trebuie să adopte următoarele măsuri în cursul anului 2012, în conformitate cu prevederile memorandumului de înțelegere:
(a)
adoptarea unui buget pe 2013 care să cuprindă măsuri de consolidare bugetară în valoare de cel puțin 3,1 miliarde EUR, vizând reducerea deficitului public în intervalul de timp prevăzut la articolul 3 alineatul (3). Mai exact, bugetul trebuie să includă măsuri pe partea de venituri, care să conducă la colectarea a cel puțin 1,1 miliarde de EUR (inclusiv reporturile din 2012), printre care: o reducere a tranșelor de impozitare a veniturilor persoanelor fizice și a creditelor fiscale; o reducere a scutirii de impozit în cazul pensiilor private; o reducere a cheltuielilor fiscale generale și introducerea unui impozit pe proprietate. Bugetul trebuie să prevadă și o reducere a cheltuielilor curente în 2013 de cel puțin 2 miliarde EUR, care să cuprindă: reduceri ale prestațiilor sociale; reducerea posturilor din sectorul public; ajustări ale pensiilor din sectorul public; reduceri ale altor cheltuieli din program și reduceri ale cheltuielilor de capital;
(b)
trimiterea legislației în Oireachtas cu scopul de a reforma regimul de îndatorare personală în vederea garantării unui mai bun echilibru între interesele creditorilor și ale debitorilor.
(9) Pentru a asigura respectarea fără probleme a condițiilor de care depinde programul de finanțare și pentru a ajuta la soluționarea dezechilibrelor într-un mod sustenabil, Comisia oferă consultanță permanentă cu privire la reformele bugetare, structurale și ale pieței financiare. De asemenea, în colaborare cu FMI și BCE, Comisia analizează periodic, în cadrul asistenței care urmează să fie acordată Irlandei, eficacitatea și impactul social și economic al măsurilor convenite și recomandă măsurile de corecție necesare pentru a stimula creșterea și a contribui la crearea de locuri de muncă, asigurând consolidarea bugetară necesară și reducând la minim efectele sociale negative, mai ales în ceea ce privește categoriile sociale cele mai vulnerabile din Irlanda.
Articolul 4
Irlanda deschide un cont special la Banca Națională a Irlandei în vederea gestionării asistenței financiare din partea Uniunii.
Articolul 5
Prezenta decizie se adresează Irlandei.
Articolul 6
Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 7 decembrie 2010.