ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 283/2010/EU
ze dne 25. března 2010,
kterým se zřizuje evropský nástroj mikrofinancování Progress pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise přijala dne 7. dubna 2000 sdělení nazvané „Místní opatření pro zaměstnanost: lokální rozměr evropské strategie zaměstnanosti“.
(2)
Sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2007 nazvané „Evropská iniciativa pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti“ určilo čtyři prioritní oblasti činnosti: zlepšení právního a institucionálního prostředí v členských státech, změna prostředí ve prospěch zaměstnanosti a podnikání, podpora rozšiřování osvědčených postupů a poskytnutí dalšího finančního kapitálu institucím mikrofinancování. Jako první krok v rámci provádění této agendy Komise a Evropská investiční banka (EIB) vytvořily v roce 2008 iniciativu Jasmine (Společná akce na podporu mikrofinančních institucí v Evropě), která zajišťuje poskytování instruktáží nebankovním mikroúvěrovým finančním institucím a finanční zdroje v celkové výši 20 milionů EUR ze strany EIB.
(3)
Sdělení Komise ze dne 24. května 2006 nazvané „Podpora slušné práce pro všechny - Příspěvek Unie k provádění agendy slušné práce ve světě“ i usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. května 2007 o podpoře slušné práce pro všechny (4) zdůraznily význam podpory slušné práce pro všechny.
(4)
Prohlášení vedoucích představitelů navazující na summit G-20 pořádaný ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu obsahovalo závazek zlepšení přístupu chudých k finančním službám, například prostřednictvím mikrofinancování. Vedoucí představitelé se také zavázali zřídit mezinárodní skupinu odborníků na začleňování, která bude zjišťovat zkušenosti nabyté v souvislosti s inovačními přístupy k poskytování finančních služeb chudým, bude podporovat úspěšné regulativní a politické přístupy a vypracuje normy v oblastech přístupu k financování, finanční gramotnosti a ochrany spotřebitele.
(5)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 24. března 2009 s doporučeními Komisi ve věci Evropské iniciativy pro rozvoj mikroúvěru na podporu růstu a zaměstnanosti vyzval Komisi, aby zintenzívnila své úsilí o rozvoj mikroúvěrů na podporu růstu a zaměstnanosti. Kromě toho Evropský parlament schválil dodatečnou podporu ve výši 4 milionů EUR na pilotní akce, které se mají provádět v rámci iniciativy Jasmine. Evropský parlament rovněž Komisi vyzval, aby spolufinancovala projekty pro mikroúvěry zejména pro znevýhodněné cílové skupiny.
(6)
Je třeba zintenzívnit současné úsilí Unie a členských států ve snaze zvýšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost v dostatečném měřítku a v přiměřené lhůtě, a uspokojit tak vysokou poptávku těch, kteří je v tomto období krize potřebují nejvíce, tj. osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohroženy ztrátou zaměstnání, nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a které chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodniky, včetně samostatné výdělečné činnosti a současně aktivně podporovat rovné příležitosti žen a mužů.
(7)
Komise ve svém sdělení nazvaném „Společný závazek v oblasti zaměstnanosti“ ze dne 3. června 2009 zdůraznila potřebu dát novou šanci nezaměstnaným a umožnit podnikání některým z nejvíce znevýhodněných skupin v Evropě, pro něž je přístup na tradiční úvěrový trh obtížný. Kromě stávajících nástrojů je třeba přijmout specifické kroky k dalšímu posílení hospodářské a sociální soudržnosti tím, že se podpoří činnosti prováděné EIB a Evropským investičním fondem (EIF) a dalšími mezinárodními finančními institucemi, aniž jsou dotčeny činnosti členských států. Komise proto oznámila návrh nového nástroje mikrofinancování pro celou EU (dále jen „nástroj mikrofinancování“) s cílem prohloubit dosah mikrofinancování na obzvláště ohrožené skupiny a dále podpořit rozvoj podnikání, sociální ekonomiky a mikropodniků. Aby byl nástroj mikrofinancování účinný, měl dlouhodobý dopad, aby se dostal k potenciálním příjemcům a sloužil jako aktivní prvek hospodářské politiky a politiky místního rozvoje, mohou členské státy zřídit na vnitrostátní úrovni kontaktní místo, které bude propagovat, koordinovat, vyhodnocovat a monitorovat veškerá opatření prováděná v rámci nástroje mikrofinancování na příslušných územích členských států.
(8)
Rostoucí objem mikrofinancování poskytovaného znevýhodněným osobám, které jsou znevýhodněny z hlediska přístupu k tradičnímu trhu s úvěry v Evropské unii, je poskytován nekomerčními institucemi mikrofinancování, úvěrovými sdruženími a bankami, které uplatňují princip sociální odpovědnosti podniků. Nástroj mikrofinancování by mohl pomoci těmto poskytovatelům, kteří doplňují komerční bankovní trh, zvýšením dostupnosti mikrofinancování na úroveň současné úrovně poptávky.
(9)
V mnoha případech jsou poskytovateli mikrofinancování v Evropské unii komerční banky, které by se měly stát v nástroji mikrofinancování významnými partnery, aby znovu nastolily důvěru na úvěrovém trhu, přičemž by se měly především zaměřit na klienty, kteří nemají úvěrové postavení.
(10)
Veřejné a soukromé subjekty poskytující mikrofinancování podle tohoto rozhodnutí by se měly řídit zásadami odpovědného poskytování úvěrů, a vyhnout se tak zejména nadměrnému zadlužování osob a podniků.
(11)
Kromě potíží se získáním přístupu k financování jsou hlavními překážkami při zakládání a rozvoji mikropodniků sociální vyloučení a nejistota při přechodu od nezaměstnanosti nebo dobrých sociálních podmínek k samostatné výdělečné činnosti. Evropské nástroje mikrofinancování mohou podporovat vytvoření takových struktur sociální ekonomiky, které pomohou vyloučeným osobám při opětovném začleňování do společnosti a které jim také pomohou získat minimální dovednosti potřebné k realizaci dlouhodobého podnikatelského záměru.
(12)
Využití zdrojů Unie je vhodné a je v souladu s výše zmíněným usnesením Evropského parlamentu z 24. března 2009. Jednotný nástroj mikrofinancování pro celou EU bude navíc soustředit pákový efekt mezinárodních finančních institucí a zabrání nejednotnému postupu, čímž se zvýší nabídka mikrofinancování ve všech členských státech. Aby se využily zkušenosti mezinárodních finančních institucí, a zejména EIB a EIF, měl by být nástroj mikrofinancování založen na společném řízení.
(13)
Akce financované z nástroje mikrofinancování by měly být soudržné a slučitelné s ostatními politikami Unie a měly by být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě. Činnosti nástroje mikrofinancování by měly doplňovat ostatní zásahy Unie, zejména finanční nástroje programu pro konkurenceschopnost a inovace, iniciativu Jasmine, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Jeremie (Společné evropské zdroje pro mikropodniky až střední podniky) a Evropský sociální fond (ESF).
(14)
Pro účely tohoto rozhodnutí by „mikrofinancování“ mělo zahrnovat záruky, mikroúvěry, vlastní nebo kvazivlastní kapitál ve vztahu k osobám a mikropodnikům podléhajícím tomuto rozhodnutí, přičemž mikroúvěr je vymezen jako půjčky do výše 25 000 EUR. V doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků a malých a středních podniků (5) je „mikropodnik“ vymezen jako podnik, který zaměstnává méně než 10 osob, včetně samostatné výdělečné činnosti, a jehož roční obrat nebo bilanční suma roční rozvahy nepřesahuje 2 miliony EUR, což by měla být definice vhodná i pro účely tohoto rozhodnutí.
(15)
Pro účely tohoto rozhodnutí a v souladu s vnitrostátními předpisy by se „mikropodnikem v sociální ekonomice“ měl rozumět mikropodnik, který vyrábí zboží nebo poskytuje služby s jasně sociálním posláním, nebo poskytuje služby členům společenstva a jeho cílem není dosažení zisku.
(16)
Nástroj mikrofinancování by měl být prováděn prostřednictvím vhodných opatření, která zahrnují sdílení rizik, záruky, vlastní kapitál a dluhové nástroje nabízené mezinárodními finančními institucemi určené poskytovatelům mikrofinancování. Za účelem zvýšení jeho účinnosti by nástroj mikrofinancování měl být koordinován a zaváděn společně s evropskými a vnitrostátními finančními nástroji a vnitrostátními finančními institucemi,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se evropský nástroj mikrofinancování pro oblast zaměstnanosti a sociálního začleňování nazvaný evropský nástroj mikrofinancování Progress (dále jen „nástroj mikrofinancování“).
Článek 2
Cíl
1. Nástrojem mikrofinancování se poskytují zdroje Unie s cílem zlepšit přístup k mikrofinancování a jeho dostupnost pro
a)
osoby, které ztratily zaměstnání nebo jsou ohrožené ztrátou zaměstnání nebo osoby, pro něž je obtížné vstoupit nebo se vrátit na trh práce a osoby ohrožené sociálním vyloučením nebo znevýhodněné osoby, které jsou v nevýhodné pozici z hlediska vstupu na tradiční úvěrový trh a chtějí založit nebo dále rozvíjet vlastní mikropodnik, včetně samostatné výdělečné činnosti;
b)
mikropodniky, zejména v sociální ekonomice, stejně jako mikropodniky, které zaměstnávají osoby uvedené v písmenu a).
2. Nástroj mikrofinancování poskytuje zdroje Unie pro přístup k mikrofinancování a aktivně podporuje rovné příležitosti žen a mužů.
Článek 3
Rozpočet
1. Finanční příspěvek z rozpočtu Unie na nástroj mikrofinancování na období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 činí 100 milionů EUR.
2. O ročních rozpočtových položkách se rozhoduje v rámci ročního rozpočtového procesu, včetně případného uplatnění bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6), nebo jiným způsobem uvedeným v této dohodě.
3. Celkový rozpočet pro podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d) nepřesáhne 1 % rozpočtu nástroje mikrofinancování podle odstavce 1 tohoto článku.
4. Finanční příspěvek pokrývá celkové náklady nástroje mikrofinancování, včetně poplatků za správu pro mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2, které spravují příspěvek Unie, a veškerých dalších způsobilých nákladů a výdajů.
Článek 4
Způsobilé akce a příjemci
1. Nástroj mikrofinancování se provádí případným použitím těchto druhů akcí:
a)
záruk a nástrojů pro sdílení rizik;
b)
kapitálových nástrojů;
c)
dluhových nástrojů;
d)
podpůrných opatření, jako jsou komunikační činnosti, monitorování, kontrola, audit a hodnocení, která jsou přímo nezbytná pro efektivní a účinné provádění tohoto rozhodnutí a pro dosažení jeho cílů.
2. Nástroj mikrofinancování je otevřen veřejným a soukromým subjektům zřízeným na celostátní, regionální nebo místní úrovni v členských státech, které poskytují mikrofinancování osobám a mikropodnikům v členských státech.
3. S cílem oslovit konečné příjemce a vytvářet konkurenceschopné a životaschopné mikropodniky veřejné a soukromé subjekty uvedené v odstavci 2 úzce spolupracují s organizacemi, které hájí zájmy konečných příjemců mikroúvěrů, a s organizacemi, jež pro konečné příjemce zajišťují instruktážní a školicí programy, zejména s těmi, které podporuje ESF.
Článek 5
Řízení
1. Komise řídí nástroj mikrofinancování v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
2. Za účelem provádění akcí uvedených v čl. 4 odst. 1, s výjimkou podpůrných opatření uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. d), Komise uzavře dohody s mezinárodními finančními institucemi, zejména s EIB a EIF v souladu s článkem 53d nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkem 43 nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (8). Uvedené dohody musí obsahovat pravidla pro provádění úkolů, jimiž jsou pověřeny, včetně nutnosti zajistit doplňkovost ke stávajícím evropským a vnitrostátním finančním nástrojům a koordinaci s nimi a podporovat celkové a vyrovnané rozdělení mezi členské státy.
3. Pro splnění cíle stanoveného v článku 2 a provedení akcí uvedených v článku 4 stanoví dohody zmíněné v odstavci 2 tohoto článku navíc povinnost mezinárodních finančních institucí znovu investovat zdroje a výnosy, včetně dividend a úhrad, do akcí uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. a), b) nebo c) po dobu šesti let ode dne zahájení nástroje mikrofinancování.
4. Po uzavření nástroje mikrofinancování se zůstatek splatný Evropskou unií musí vrátit do souhrnného rozpočtu Evropské unie.
5. Mezinárodní finanční instituce uvedené v odstavci 2 tohoto článku uzavřou s veřejnými a soukromými poskytovateli mikrofinancování uvedenými v čl. 4 odst. 2 písemné dohody, které stanoví jejich povinnost použít zdroje, které jsou zpřístupněny z nástroje mikrofinancování, v souladu s cíli stanovenými v článku 2 a poskytovat informace pro vypracování výročních zpráv uvedených v čl. 8 odst. 1.
6. Komise řídí rozpočet na podpůrná opatření uvedená v čl. 4 odst. 1 písm. d).
Článek 6
Soulad
Akce financované z nástroje mikrofinancování musí být v souladu se Smlouvou a s akty přijatými na jejím základě.
Článek 7
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných na základě tohoto rozhodnutí byly chráněny finanční zájmy Unie použitím opatření, jimiž se předchází podvodům, korupci a jiným protiprávním činnostem, účinnými kontrolami, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek, a zjistí-li se nesrovnalosti, prostřednictvím účinných, přiměřených a odrazujících sankcí, a to v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (9), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (11).
2. Pokud jde o akce Unie financované podle tohoto rozhodnutí, má OLAF pravomoc provádět vyšetřování na základě nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96, která se použijí při jakémkoli porušení právního předpisu Unie, včetně nesplnění smluvní povinnosti sjednané na základě nástroje mikrofinancování, vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněné výdajové položky poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie nebo rozpočty jí řízené.
3. Veškerá prováděcí opatření vyplývající z tohoto rozhodnutí musí odkazovat na odstavce 1 a 2 tohoto článku a stanovit především dohled a finanční kontrolu ze strany Komise nebo ze strany zástupce pověřeného Komisí a prostřednictvím auditů Evropského účetního dvora, v případě potřeby včetně kontroly na místě.
Článek 8
Výroční zpráva
1. Mezinárodní finanční instituce uvedené v čl. 5 odst. 2 předají Komisi výroční zprávy o provádění, ve kterých musí být uvedeny podporované činnosti z hlediska finančního provádění, rozdělení a dostupnosti finančních prostředků podle odvětví a typu příjemců, schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí a výsledků.
2. Do 8. dubna 2011 a každý následující rok předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě kvantitativní i kvalitativní výroční zprávu o činnostech prováděných v rámci tohoto rozhodnutí v předchozím roce. Výroční zpráva musí vycházet ze zpráv o provádění uvedených v odstavci 1. Zejména musí obsahovat informace týkající se schválených či zamítnutých žádostí, uzavřených smluv, financovaných akcí, celkového počtu a typu příjemců a geografického a odvětvového rozdělení prostředků.
Výroční zpráva navíc obsahuje informace o dopadu a udržitelnosti nástroje mikrofinancování vyjádřené celkovým počtem osob, které jsou stále zaměstnané, a mikropodniků, které stále fungují na konci období, během kterého se jim prostřednictvím nástroje mikrofinancování poskytovala finanční pomoc. Výroční zpráva zahrnuje rovněž informace o doplňkovosti s ostatními zásahy Unie, zejména ESF.
3. Po předložení třetí výroční zprávy a na základě návrhu Komise mohou Evropský parlament a Rada toto rozhodnutí přezkoumat.
4. Výroční zpráva uvedená v odstavci 2 se předá pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
5. Na základě výroční zprávy uvedené v odstavci 2 tohoto článku se Komise snaží zajistit, aby nástroj mikrofinancování plnil cíl stanovený v článku 2 a aby byl v Unii dostupný pro ty, kterým hrozí sociální vyloučení nebo pro něž je tradiční úvěrový trh obtížně dostupný.
Článek 9
Hodnocení
1. Komise provádí z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s mezinárodními finančními institucemi uvedenými v čl. 5 odst. 2 průběžná a závěrečná hodnocení. Průběžné hodnocení se dokončí čtyři roky po zahájení nástroje mikrofinancování a závěrečné hodnocení nejpozději jeden rok po skončení mandátů udělených mezinárodním finančním institucím uvedeným v čl. 5 odst. 2. Závěrečné hodnocení zejména posoudí, do jaké míry nástroj mikrofinancování jako celek splnil svůj cíl.
2. Výsledky hodnocení se pro informaci předají Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 25. března 2010.
DECIZIA NR. 283/2010/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
din 25 martie 2010
de instituire a unui instrument european de microfinanțare Progress pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 175 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),
întrucât:
(1)
La 7 aprilie 2000 Comisia a adoptat Comunicarea intitulată „Acțiuni la nivel local pentru ocuparea forței de muncă - o dimensiune locală a strategiei europene de ocupare a forței de muncă”.
(2)
Comunicarea Comisiei din data de 13 noiembrie 2007 intitulată „O inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă” a identificat patru domenii prioritare de acțiune: îmbunătățirea mediului juridic și instituțional în statele membre, schimbarea climatului în favoarea ocupării forței de muncă și a antreprenoriatului, promovarea celor mai bune practici și asigurarea de capital financiar suplimentar pentru instituțiile de microfinanțare. Ca prim pas în punerea în aplicare a acestei agende, Comisia și Banca Europeană de Investiții (BIE) au creat în 2008 Acțiunea comună de sprijinire a instituțiilor de microfinanțare din Europa (Jasmine), care oferă consiliere pentru instituțiile financiare nebancare de microcreditare și o fereastră de finanțare în valoare globală de 20 de milioane EUR oferiți de BEI.
(3)
Comunicarea Comisiei din 24 mai 2006, intitulată „Promovarea muncii decente pentru toți - Contribuția UE la aplicarea în lume a agendei privind munca decentă”, a stabilit importanța muncii decente pentru toți, asemenea rezoluției Parlamentului European din 23 mai 2007 privind promovarea muncii decente pentru toți (4).
(4)
Declarația liderilor după summitul G-20 de la Pittsburgh din 24-25 septembrie 2009 a conținut angajamentul de a îmbunătăți accesul persoanelor sărace la serviciile financiare, de exemplu prin microfinanțare. De asemenea, liderii s-au angajat să instituie un grup internațional de experți în domeniul incluziunii financiare, care va identifica experiențele acumulate cu privire la abordările inovatoare în domeniul furnizării de servicii financiare persoanelor sărace, va promova abordări normative și politice eficiente și va elabora standarde privind accesul la finanțare, educația financiară și protecția consumatorilor.
(5)
Parlamentul European, prin rezoluția sa din 24 martie 2009 cu recomandări pentru Comisie privind o inițiativă europeană de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă, a cerut Comisiei să își întețească eforturile de dezvoltare a microcreditelor în sprijinul creșterii și ocupării forței de muncă. Mai mult, Parlamentul European a aprobat un supliment de 4 milioane EUR pentru o acțiune pilot care urmează a fi pusă în aplicare în cadrul Jasmine. De asemenea, Parlamentul European a cerut Comisiei să cofinanțeze proiecte de microcreditare în special pentru grupuri țintă dezavantajate.
(6)
Trebuie să se întețească eforturile actuale ale Uniunii și ale statelor membre pentru creșterea accesului la microfinanțare și a disponibilității acesteia la un nivel suficient și într-un cadru de timp rezonabil pentru a răspunde cererii puternice din partea celor care au nevoie de ele cel mai mult în această perioadă de criză, respectiv persoanele care și-au pierdut locul de muncă, cele care riscă să și-l piardă sau care au dificultăți să intre sau să intre din nou pe piața muncii, precum și persoanele care s-au confruntat cu pericolul excluderii sociale sau persoanele vulnerabile care se află într-o poziție dezavantajoasă în ceea ce privește accesul la piața de credit convențională și care doresc să inițieze sau să dezvolte o microîntreprindere proprie, inclusiv o activitate independentă, în același timp promovând în mod activ egalitatea de șanse între femei și bărbați.
(7)
Comunicarea Comisiei din data de 3 iunie 2009 intitulată „Un angajament comun pentru ocuparea forței de muncă” a subliniat necesitatea de a se oferi o nouă șansă șomerilor și de a se deschide calea către antreprenoriat pentru unele dintre cele mai dezavantajate grupuri ale Europei, care se confruntă cu dificultăți în privința accesului la piața de credit convențională. În plus față de instrumentele existente, sunt necesare acțiuni specifice de întărire a coeziunii economice și sociale prin consolidarea activităților întreprinse de BEI și Fondul European de Investiții (FEI), precum și de alte instituții financiare internaționale, fără a se aduce atingere activităților statelor membre. Prin urmare, Comisia a anunțat că propune un nou instrument de microfinanțare la nivelul întregii Uniuni Europene (denumit în continuare „instrumentul”) pentru a extinde domeniul microfinanțării la anumite grupuri care prezintă un risc special și pentru a susține în continuare dezvoltarea antreprenoriatului, economia socială și microîntreprinderile. Pentru ca instrumentul să fie eficient, pentru ca acesta să aibă un impact pe termen lung, să fie disponibil beneficiarilor potențiali și să servească drept element proactiv atât pentru politicile de dezvoltare economică, cât și pentru politicile de dezvoltare locale, statele membre pot institui un punct de contact național care să promoveze, să coordoneze, să evalueze și să monitorizeze toate acțiunile inițiate în cadrul instrumentului în teritoriile lor respective.
(8)
Un număr din ce în ce mai mare de microfinanțări acordate persoanelor vulnerabile care se află într-o poziție dezavantajoasă în ceea ce privește accesul la piața de credit convențională în Uniunea Europeană este acordat de instituțiile de microfinanțare necomerciale, de cooperativele de credit și de băncile care aplică principiul responsabilității sociale a întreprinderilor. Instrumentul ar trebui să ajute furnizorii respectivi, care suplimentează piața bancară comercială, crescând disponibilitatea microfinanțărilor pentru a acoperi nivelul curent al cererii.
(9)
În multe cazuri, furnizorii de microfinanțare din Uniunea Europeană sunt bănci comerciale, iar acestea ar trebui să devină parteneri importanți în cadrul instrumentului pentru a restabili încrederea pe piața creditului, concentrându-se în principal pe clienții care nu sunt solvabili.
(10)
Organismele publice și private care oferă microfinanțare în temeiul prezentei decizii ar trebui să respecte principiile creditării responsabile, evitând astfel, în special, îndatorarea excesivă a persoanelor și a întreprinderilor.
(11)
Pe lângă dificultatea de a avea acces la finanțare, excluziunea socială și incertitudinea inerentă tranziției de la șomaj sau ajutor social la activitatea independentă se află printre principalele obstacole în calea înființării și dezvoltării microîntreprinderilor. Instrumentele de microfinanțare europene pot contribui la sprijinirea structurilor economiei sociale care oferă asistență pentru reintegrare socială persoanelor excluse și le ajută să dobândească competențele minime necesare pentru a iniția un proiect de afaceri durabil.
(12)
Folosirea resurselor Uniunii este adecvată și răspunde Rezoluției Parlamentului European din 24 martie 2009 menționată anterior. În plus, un instrument unic la nivelul întregii Uniuni Europene va concentra susținerea instituțiilor financiare internaționale și va evita o abordare dispersată, sporind astfel oferta de microfinanțare în toate statele membre. Pentru a profita de experiența instituțiilor financiare internaționale, în special de cea a BEI și a FEI, instrumentul va fi instituit pe baza unei gestiuni comune.
(13)
Acțiunile finanțate prin intermediul instrumentului ar trebui să fie coerente și compatibile cu celelalte politici ale Uniunii și să respecte prevederile tratatului și cele ale actelor adoptate în conformitate cu acesta. Activitățile instrumentului ar trebui să fie complementare cu celelalte intervenții ale Uniunii, în special cu instrumentele financiare Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (PCI), Jasmine, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), Fondul european de dezvoltare regională (FEDER), Inițiativa privind resursele europene comune destinate microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (Jeremie) și Fondul social european (FSE).
(14)
În sensul prezentei decizii, „microfinanțare” include garanții, microcreditare, capital și capital asimilat acordate persoanelor și microîntreprinderilor menționate în prezenta decizie, „microcreditul” fiind definit drept un împrumut sub 25 000 EUR. Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definiția microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (5) definește „microîntreprinderea” drept o întreprindere care angajează mai puțin de 10 persoane, inclusiv activitățile independente, și a cărei cifră de afaceri și/sau bilanț anual total nu depășește 2 milioane EUR, definiție care ar trebui să fie adecvată în sensul prezentei decizii.
(15)
În sensul prezentei decizii și în conformitate cu dispozițiile naționale, o „microîntreprindere din economia socială” ar trebui să însemne o microîntreprindere care produce bunuri și servicii cu o misiune socială clară sau care furnizează servicii membrilor comunității fără scop lucrativ.
(16)
Instrumentul ar trebui aplicat prin intermediul unei serii de acțiuni adecvate care includ instrumente de preluare a riscului, de garanții, de capital și de debit oferite de instituții financiare internaționale furnizorilor de microfinanțare. Pentru ca instrumentul să devină mai eficient, acesta ar trebui coordonat și pus în aplicare în concordanță cu instrumentele financiare europene și naționale și cu instituțiile financiare naționale,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Instituire
Se instituie un instrument european de microfinanțare pentru ocuparea forței de muncă și incluziune socială denumit instrumentul european de microfinanțare Progress (denumit în continuare „instrumentul”).
Articolul 2
Obiectiv
(1) Instrumentul va asigura resurse ale Uniunii pentru extinderea accesului la microfinanțare și a disponibilităților de microfinanțare pentru:
(a)
persoanele care și-au pierdut sau riscă să își piardă locul de muncă sau care au dificultăți de integrare sau reintegrare pe piața muncii, precum și persoanele care se confruntă cu amenințarea excluderii sociale sau cele vulnerabile, aflate într-o situație dezavantajoasă în privința accesului la piața de credit convențională și care doresc să inițieze sau să își dezvolte în continuare propria microîntreprindere, inclusiv activitate independentă;
(b)
microîntreprinderile, în special cele din economia socială, precum și microîntreprinderile care angajează persoane din categoria celor menționate la litera (a).
(2) Instrumentul furnizează resurse ale Uniunii pentru a asigura accesul la microfinanțare și promovează în mod activ egalitatea de șanse între femei și bărbați.
Articolul 3
Buget
(1) Contribuția financiară de la bugetul Uniunii pentru instrument pe perioada 1 ianuarie 2010-31 decembrie 2013 este de 100 de milioane EUR.
(2) Creditele anuale vor face obiectul unei decizii luate în cadrul procedurii bugetare anuale, inclusiv, dacă este necesar, prin aplicarea punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (6) sau prin alte modalități prevăzute în acordul respectiv.
(3) Bugetul total pentru măsurile de susținere menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (d) nu depășește 1 % din bugetul instrumentului stabilit la alineatul (1) din prezentul articol.
(4) Contribuția financiară acoperă costul întreg al instrumentului, inclusiv comisioanele de gestionare pentru instituțiile financiare internaționale menționate la articolul 5 alineatul (2) care gestionează contribuția Uniunii, precum și orice alte costuri eligibile.
Articolul 4
Acțiuni eligibile și beneficiari
(1) Instrumentul se pune în aplicare prin intermediul următoarelor tipuri de acțiuni, după caz:
(a)
garanții și instrumente de preluare a riscului;
(b)
instrumente de capitaluri proprii;
(c)
instrumente de debit;
(d)
măsuri de sprijin, de exemplu activități de comunicare, monitorizare, control, auditare și evaluare, care sunt direct necesare pentru punerea în aplicare eficace și eficientă a prezentei decizii și pentru atingerea obiectivelor acesteia.
(2) Instrumentul este deschis organismelor publice și private instituite în statele membre la nivel național, regional și local care furnizează microfinanțare persoanelor și microîntreprinderilor din statele membre.
(3) Pentru a veni în ajutorul beneficiarilor finali și a crea microîntreprinderi competitive și viabile, organele publice și private menționate la alineatul (2) cooperează strâns cu organizațiile care activează ca reprezentante ale intereselor beneficiarilor finali ai microcreditelor și cu organizațiile, în special cele sprijinite de FSE, care le oferă acestora programe de mentorat și formare.
Articolul 5
Gestionare
(1) Comisia gestionează instrumentul în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7).
(2) Pentru a pune în aplicare acțiunile menționate la articolul 4 alineatul (1), cu excepția măsurilor de susținere menționate la litera (d) a articolului 4 alineatul (1), Comisia încheie acorduri cu instituțiile financiare internaționale, mai ales cu BEI și FEI, în conformitate cu articolul 53d din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 și articolul 43 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (8). Acele acorduri conțin prevederi detaliate pentru punerea în aplicare a sarcinilor încredințate instituțiilor financiare respective, inclusiv prevederi care să specifice necesitatea de asigurare a adiționalității și a coordonării cu instrumentele financiare europene și naționale existente și promovarea unei acoperiri largi și echilibrate între statele membre.
(3) Pentru atingerea obiectivelor stabilite la articolul 2 și desfășurarea acțiunilor stabilite la articolul 4, acordurile menționate la alineatul (2) al prezentului articol vor include, de asemenea, obligația instituțiilor financiare internaționale să reinvestească resursele și veniturile, inclusiv dividendele și rambursările, în acțiuni la care se face referire la articolul 4 alineatul (1) litera (a), (b) sau (c), în cursul unei perioade de șase ani de la data intrării în funcțiune a instrumentului.
(4) La încetarea activității instrumentului, suma restantă datorată Uniunii Europene se restituie la bugetul general al Uniunii Europene.
(5) Instituțiile financiare internaționale menționate la alineatul (2) al prezentului articol încheie acorduri scrise cu furnizorii publici și privați de microfinanțare menționați la articolul 4 alineatul (2) în care stipulează obligațiile acestora de a folosi resursele disponibilizate prin instrument în conformitate cu obiectivele stabilite la articolul 2 și de a furniza informații pentru elaborarea rapoartelor anuale menționate la articolul 8 alineatul (1).
(6) Bugetul pentru măsurile de susținere menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (d) se gestionează de către Comisie.
Articolul 6
Conformitate
Acțiunile finanțate prin instrument se conformează dispozițiilor tratatului și actelor adoptate în temeiul acestuia.
Articolul 7
Protejarea intereselor financiare ale Uniunii
(1) Comisia se asigură că, atunci când se implementează acțiuni finanțate în temeiul prezentei decizii, interesele financiare ale Uniunii sunt protejate prin aplicarea de măsuri de prevenire a fraudelor, a corupției și a oricăror alte activități ilegale, prin controale efective și prin recuperarea sumelor plătite în mod necuvenit, precum și, în cazul în care se constată nereguli, prin sancțiuni efective, proporționale și cu efect de descurajare, în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (9), cu Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (10) și cu Regulamentul (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 mai 1999 privind anchetele efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (11).
(2) Pentru acțiunile Uniunii finanțate în temeiul prezentei decizii, OLAF este împuternicit să întreprindă investigații în temeiul Regulamentului (CE, Euratom) nr. 2988/95 și al Regulamentului (Euratom, CE) nr. 2185/96, care se aplică oricărei încălcări a unei dispoziții din legislația Uniunii, inclusiv încălcări ale unor obligații contractuale prevăzute în cadrul instrumentului, care rezultă dintr-o acțiune sau omisiune a unui agent economic, care are sau poate avea drept consecință prejudicierea bugetului general al Uniunii Europene sau a bugetelor coordonate de aceasta, printr-o cheltuială nejustificată.
(3) Toate măsurile de punere în aplicare care rezultă din prezenta decizie includ o trimitere la alineatele (1) și (2) ale prezentului articol și prevăd, în mod special, dispoziții referitoare la supravegherea și controlul financiar exercitat de Comisie sau de orice reprezentant autorizat de aceasta, precum și la audituri executate de Curtea de Conturi Europeană, inclusiv audituri la fața locului, după caz.
Articolul 8
Raport anual
(1) Instituțiile financiare internaționale menționate la articolul 5 alineatul (2) transmit Comisiei rapoarte anuale de punere în aplicare, în care se stipulează, pentru activitățile susținute, punerea în aplicare financiară, distribuirea și accesibilitatea fondurilor pe sectoare și tipuri de beneficiari, cererile acceptate sau respinse, contractele încheiate, acțiunile finanțate și rezultatele.
(2) Cel târziu la 8 aprilie 2011 și, ulterior, în fiecare an, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport anual cantitativ și calitativ privind activitățile desfășurate în temeiul prezentei decizii în decursul anului precedent. Raportul anual se bazează pe rapoartele de punere în aplicare menționate la alineatul (1). Acesta conține, în mod special, informații referitoare la cererile aprobate sau respinse, contractele încheiate, acțiunile finanțate, numărul total și tipul beneficiarilor, precum și distribuția geografică și pe sectoare a sumelor.
În plus, raportul anual cuprinde informații referitoare la impactul și durabilitatea instrumentului, exprimate ca număr total de persoane care continuă să fie angajate și de microîntreprinderi rămase în activitate la sfârșitul perioadei în cursul căreia au beneficiat de sprijin prin intermediul acestuia. În sfârșit, raportul anual cuprinde informații privind complementaritatea cu alte intervenții ale Comunității, în special cu FSE.
(3) În urma prezentării celui de-al treilea raport anual, pe baza unei propuneri a Comisiei, Parlamentul European și Consiliul pot proceda la revizuirea prezentei decizii.
(4) Raportul menționat la alineatul (2) se transmite, spre informare, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.
(5) Pe baza raportului anual menționat la alineatul (2) al prezentului articol, Comisia depune eforturi pentru a garanta că instrumentul se conformează obiectivului prevăzut la articolul 2 și este accesibil în întreaga Uniune Europeană persoanelor care riscă să fie excluse social sau care se confruntă cu dificultăți în privința accesului la piața de credit convențională.
Articolul 9
Evaluare
(1) Comisia realizează evaluări interimare și finale din proprie inițiativă și în strânsă cooperare cu instituțiile financiare internaționale menționate la articolul 5 alineatul (2). Evaluarea interimară se încheie la patru ani după intrarea în funcțiune a instrumentului, iar evaluarea finală se încheie cel târziu la un an după sfârșitul mandatului (mandatelor) încredințate instituțiilor financiare internaționale menționate la articolul 5 alineatul (2). Evaluarea finală examinează, în mod special, măsura în care instrumentul, în întregul său, și-a îndeplinit obiectivele.
(2) Rezultatele evaluării se transmit, spre informare, Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor.
Articolul 10
Intrare în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Adoptată la Bruxelles, 25 martie 2010.