NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 691/2010
ze dne 29. července 2010,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 požaduje, aby byl prostřednictvím prováděcích pravidel zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zvýšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů, odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, a to vše v rámci prvořadých bezpečnostních cílů.
(3)
Systém sledování výkonnosti by měl poskytnout ukazatele a závazné výkonnostní cíle v klíčových oblastech, jimiž se plně dosáhnou a udrží požadované úrovně bezpečnosti, a přitom umožní vytyčení cíle výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti.
(4)
Systém sledování výkonnosti by měl být zřízen a měl by fungovat dlouhodobě na vysoké úrovni společenských cílů.
(5)
Systém sledování výkonnosti by měl řešit letové navigační služby od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně letišť, s cílem zvýšit celkovou výkonnost sítě.
(6)
Vzájemná závislost mezi vnitrostátními úrovněmi a úrovněmi funkčních bloků vzdušného prostoru a úrovní sítě a také vzájemná závislost mezi výkonnostními cíli s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti by se měla v přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti plně vzít v úvahu.
(7)
Plány výkonnosti by měly obsahovat závazek členských států, že v době trvání referenčního období dosáhnou cílů jednotného evropského nebe a rovnováhy mezi potřebami všech uživatelů vzdušného prostoru a poskytováním služeb zajišťovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
(8)
Vnitrostátní dozorové orgány mají hrát klíčovou roli v provádění systému sledování výkonnosti. Členské státy by proto měly zajistit, že budou schopny účinně plnit tyto doplňující odpovědnosti.
(9)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. režimy pobídek, jejichž cílem je podnítit zúčastněné strany ke zvyšování výkonnosti na vnitrostátních úrovních, na úrovních funkčních bloků vzdušného prostoru a na evropských úrovních.
(10)
Za okolností, které v době přijímání plánů výkonnosti nebylo možno předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují cíle výkonnosti, by se vytvořením příslušných varovných mechanismů mělo umožnit provádění odpovídajících opatření zaměřených na zachování bezpečnostních požadavků a rovněž kontinuitu poskytování služeb.
(11)
Na vnitrostátní úrovni a/nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a také na úrovni Evropské unie by se měly uskutečnit účinné konzultace zúčastněných stran.
(12)
Vzhledem k efektivnosti vojenských misí má spolupráce a koordinace mezi veřejným a vojenským řízením mimořádný význam pro dosažení cílů výkonnosti.
(13)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(14)
Klíčové ukazatele výkonnosti by měly být vybrány tak, aby byly konkrétní a měřitelné a aby umožňovaly uložit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vhodné a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(15)
Plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami, které mohou být finanční povahy, si vyžaduje vhodné propojení s nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (2).
(16)
Vytvoření a zavedení klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů si vyžaduje odpovídající soulad s cíli a normami bezpečnosti stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a v jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními přijímanými Evropskou unií za účelem dosažení a udržení těchto cílů.
(17)
Během referenčního období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, aby se zajistilo, že vývoj výkonnosti umožní splnit cíle a v případě potřeby učinit příslušná opatření.
(18)
Komise by při přijímání výkonnostních cílů celé Evropské unie pro první referenční období měla náležitě zohlednit skutečnou finanční situaci poskytovatelů letových navigačních služeb vyplývající především z opatření ke snižování nákladů, která již byla zejména od roku 2009 učiněna, a také případné přeplatky nebo nedoplatky v poplatcích za letové traťové navigační služby převedené z předcházejících let. Měl by se také náležitě zohlednit pokrok, kterého již dosáhly existující funkční bloky vzdušného prostoru.
(19)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se uvedené nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání toku letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (4) na základě příslušné změny uvedeného nařízení.
(20)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a rozsah
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro obecný letový provoz v regionech EUR a AFI stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Pro účel stanovení cílů se toto nařízení vztahuje na letové navigační služby zajišťované poskytovateli letových provozních služeb, kteří jsou určeni podle článku 8 nařízení (ES) č. 550/2004 (5), a poskytovateli meteorologických služeb, pokud jsou určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se toto nařízení nebude vztahovat na přibližovací a letištní služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 50 000 pohybů za rok. O tomto rozhodnutí informují Komisi. V případě, že na žádném letišti v členském státě obchodní letecká doprava nedosahuje prahovou hodnotu 50 000 pohybů za rok, výkonnostní cíle se uplatní nejméně na letiště, kde obchodní letecká doprava dosahuje nejvíce pohybů.
4. Pokud má členský stát za to, že některé nebo všechny jeho přibližovací a letištní služby jsou poskytovány podle tržních podmínek, posoudí v souladu s postupem stanoveným v čl. 1 odst. 6 nařízení (ES) č. 1794/2006 a s podporou vnitrostátního dozorového orgánu nejpozději 12 měsíců před začátkem každého referenčního období, zda jsou splněny podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení. Zjistí-li členský stát, že tyto podmínky jsou splněny, může se bez ohledu na počet odbavených pohybů obchodní letecké dopravy rozhodnout, že neurčí stanovené náklady podle tohoto nařízení a neuplatní závazné cíle na efektivitu nákladů těchto služeb.
5. Podle čl. 11 odst. 6 písm. c) bodu ii) nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004 a aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vytyčení cílů pro efektivitu nákladů se vztahuje na všechny stanovené náklady účtovatelné uživatelům vzdušného prostoru.
6. Členské státy mohou toto nařízení uplatňovat také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v regionech ICAO za podmínky, že o tom budou informovat Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jenom Chicagská úmluva);
b)
vůči poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří dostali povolení poskytovat letové navigační služby bez osvědčení v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (6) o ochraně informací a na jejich prováděcí nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (7) a (ES) č. 1330/2007 (8) se požadavky týkající se poskytování údajů podle ustanovení kapitoly V vztahují na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letiště, koordinátory letišť a letecké dopravce za podmínek stanovených v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (9);
b)
„údaji“ se rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné odpovídající informace týkající se výkonnosti letecké navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
c)
„ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele používané pro sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti;
d)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele výkonnosti používané pro stanovení cílů výkonnosti;
e)
„pohyby obchodní letecké dopravy“ se rozumí součet vzletů a přistání zahrnujících přepravu cestujících, nákladu nebo pošty za úplatu nebo v nájmu vypočítaný jako průměr za tři roky předcházející přijetí plánu výkonnosti bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet použitých sedadel cestujících;
f)
„závazným cílem“ se rozumí výkonnostní cíl přijatý členskými státy jako součást vnitrostátního plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, na který se vztahuje systém pobídek poskytovaných pro náhrady, překážky a/nebo plány nápravných opatření;
g)
„leteckým dopravcem“ se rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
h)
„zástupcem uživatele vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba nebo subjekt, který zastupuje zájmy jedné nebo několika kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
i)
„stanovenými náklady“ se rozumí náklady podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
j)
„vnitrostátními orgány“ se rozumí regulační orgány na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, jejichž náklady jsou způsobilé pro úhradu od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vznikly v souvislosti s poskytováním letových navigačních služeb podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1794/2006;
k)
„spravedlivým posuzováním“ se rozumí posuzování, v němž klíčoví provozovatelé nebo jiní nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a rušivé činy se v něm netolerují;
l)
„koordinátorem letiště“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
m)
„sledováním výkonnosti“ se rozumí neustálý proces sběru a analýzy údajů za účelem měření skutečného výsledku systému ve srovnání s předem stanovenými cíli.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen v provádění systému sledování výkonnosti, toto jmenování bude na dobu určitou, shodnou s referenčními obdobími.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci, aby nezaujatě a nezávisle plnil úkoly, které mu uložila Komise, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti především v těchto úkolech:
a)
sběr, ověřování, potvrzování platnosti a rozšiřování údajů týkajících se výkonnosti;
b)
stanovení nových nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM („Air Traffic Management“ - uspořádání toku letového provozu) podle ustanovení čl. 8 odst. 1 a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
stanovení příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti pro druhé referenční období a období po něm za účelem zahrnutí výkonnosti funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to jak traťových, tak i přibližovacích a letištních služeb, do všech klíčových oblastí výkonnosti;
d)
stanovení nebo revize výkonnostních cílů celé Evropské unie;
e)
stanovení prahových hodnot pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v čl. 9 odst. 3;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli celé Evropské unie;
g)
případně posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 18 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami celé Evropské unie uvedenými v čl. 9 odst. 3;
h)
případně posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijímaných dotčenými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a přezkoumání výkonnosti letových navigačních služeb na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Evropské unie;
j)
sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti funkcí sítě;
k)
průběžné sledování celkové výkonnosti sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posouzení dosažení výkonnostních cílů na konci každého referenčního období s ohledem na přípravu dalšího období.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení pro zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě ATM získává od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se vnitrostátních plánů výkonnosti nebo plánů výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru.
b)
Orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocný v poskytování nezávislého názoru na otázky vnitrostátní výkonnosti nebo výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, např. věcná srovnání mezi poskytovateli letových navigačních služeb působících v podobných prostředích (referenční srovnání), analýzy změn ve výkonnosti za posledních 5 let nebo analýzy výhledových projekcí.
c)
Vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc ve stanovení rozsahu orientačních hodnot pro vytyčení vnitrostátních cílů nebo cílů funkčních bloků vzdušného prostoru s přihlédnutím k evropské perspektivě. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Orgán pro kontrolu výkonnosti případně spolupracuje s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví na úkolech uvedených v bodě 3, pokud se týkají bezpečnosti, s cílem zajistit soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008.
8. Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě uspořádání toku letového provozu navazuje příslušné pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány odpovídají za vypracování plánů výkonnosti, za dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly nezbytné zdroje nebo přístup k nim a způsobilost plnit ve všech klíčových oblastech výkonnosti úkoly stanovené tímto nařízením, včetně vyšetřovacích pravomocí pro plnění úkolů uvedených v článku 19.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci a vztahy s Komisí při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy podporují úzkou spolupráci mezi svými vnitrostátními dozorovými orgány se zřetelem na vytvoření plánu výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že se členské státy rozhodnou přijmout plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, musí:
a)
zajistit, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně uvedené v příloze II;
b)
oznámit Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo organizace odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učinit příslušná opatření s cílem zajistit,:
i)
aby pro každý klíčový ukazatel výkonnosti byl stanoven jeden cíl,
ii)
aby opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004 byla vymezena a uplatňována během referenčního období, kdy se cíle neplní. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty,
iii)
aby důsledky plnění nebo neplnění cílů byly v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru vhodně určeny;
d)
společně odpovídat za dosahování výkonnostních cílů stanovených pro funkční blok vzdušného prostoru;
e)
v případě, že nebyla vytvořena společná oblast zpoplatnění ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1794/2006, shrnout vnitrostátní cíle v oblasti efektivity nákladů a předložit údaj celkového čísla prokazující snahu o efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Nepřijmou-li členské státy funkčního bloku vzdušného prostoru plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, oznámí Komisi pro informaci agregované výkonnostní cíle a zdůrazní shodu na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru s výkonnostními cíli celé Evropské unie.
Článek 6
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle čl. 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 Komise vhodným způsobem koordinuje s EASA:
a)
aspekty bezpečnosti systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti a výkonnostních cílů celé Evropské unie v oblasti bezpečnosti a rovněž předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s plněním Evropského programu bezpečnosti letectví, který může být přijat Evropskou unií.
Článek 7
Trvání referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Další referenční období budou trvat pět kalendářních let, nebude-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje i na výkonnostní cíle celé Evropské unie a na vnitrostátní plány výkonnosti a výkonnostní cíle nebo plány výkonnosti a výkonnostní cíle funkčních bloků vzdušného prostoru.
Článek 8
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet klíčových ukazatelů výkonnosti. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje za pomoci závazných cílů pro každý klíčový ukazatel výkonnosti.
3. Klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů celé Evropské unie, vybrané pro každou klíčovou oblast výkonnosti, jsou uvedeny v příloze I oddíle 1.
4. Klíčové ukazatele výkonnosti používané za účelem stanovení vnitrostátních výkonnostních cílů nebo výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru jsou uvedeny v příloze I oddíle 2.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů celé Evropské unie.
6. Kromě klíčových oblastí výkonnosti a klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v tomto článku členské státy mohou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout o stanovení a používání doplňujících ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů souvisejících s cíli uvedenými v příloze I oddíle 2 pro sledování vlastní výkonnosti a/nebo jako součásti jejich plánů výkonnosti. Tyto doplňující ukazatele a cíle jsou podpůrné pro dosažení cílů na úrovni celé Evropské unie a z toho vyplývajících vnitrostátních cílů nebo cílů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru. Mohou například zahrnovat a popisovat veřejnou a vojenskou nebo meteorologickou dimenzi plánu výkonnosti. K doplňujícím ukazatelům a cílům mohou být připojeny příslušné systémy pobídek určených na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 9
Výkonnostní cíle celé Evropské unie
1. Komise přijme výkonnostní cíle celé Evropské unie v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 s přihlédnutím k odpovídajícím vstupům od vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení, případně s jinými příslušnými organizacemi a s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví o bezpečnostních aspektech výkonnosti.
2. Komise navrhne cíle celé Evropské unie nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Komise spolu s přijetím výkonnostních cílů celé Evropské unie stanoví pro každý klíčový ukazatel výkonnosti varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 18. Varovné prahové hodnoty pro klíčový ukazatel výkonnosti v oblasti efektivity nákladů zahrnují vývoj jak dopravy, tak i nákladů.
4. Komise doloží každý výkonnostní cíl celé Evropské unie popisem předpokladů a zdůvodněním použitým pro stanovení těchto cílů, jako je použití vstupů od vnitrostátních dozorových orgánů a jiných věcných údajů, dopravních prognóz a případně očekávaných úrovní efektivních stanovených nákladů pro Evropskou unii.
Článek 10
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují buď na vnitrostátní úrovni, nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli a hodnotícími kritérii celé Evropské unie uvedenými v příloze III. Rozhodne-li se dotčený členský stát zpracovat plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru podle čl. 5 odst. 1 a článku 2, bude pouze jeden plán výkonnosti na každý členský stát nebo na funkční blok vzdušného prostoru.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí:
a)
aby poskytovatelé letových navigačních služeb oznámili důležité složky svých obchodních plánů zpracovaných v souladu s cíli celé Evropské unie;
b)
konzultaci zúčastněných stran o plánu výkonnosti a výkonnostních cílech v souladu s článkem 10 nařízení (ES) 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační poradou.
3. Plány výkonnosti musí obsahovat zejména:
a)
dopravní prognózu vyjádřenou ve výkonových jednotkách určených pro každý rok referenčního období se zdůvodněním použitých čísel;
b)
stanovené náklady pro náklady letových navigačních služeb určené členským státem (členskými státy) podle ustanovení čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů s popisem jejich důležitosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM a jejich soulad s hlavními oblastmi a zaměřením pokroku a změny podle ustanovení uvedeného nařízení;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami používanými pro účely sledování a pobídek;
e)
popis veřejné a vojenské dimenze plánu s popisem výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA - „flexible use of airspace“) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, odpovídající ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
f)
popis a zdůvodnění, jak jsou výkonnostní cíle podle bodu d) uvedeny v soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a jak k nim přispívají;
g)
jasné určení různých subjektů odpovědných za plnění cílů a jejich konkrétního příspěvku;
h)
popis mechanismů pobídek používaných vůči různým odpovědným subjektům s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
i)
opatření přijímaná vnitrostátními dozorovými orgány za účelem sledování, jak se výkonnostní cíle dosahují;
j)
popis výsledku konzultace zúčastněných stran, včetně otázek vznesených účastníky a také dohodnutých opatření.
4. Plány výkonnosti jsou založeny na šabloně uvedené v příloze II a mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli, pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 8 odst. 6.
Článek 11
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek používané členskými státy jako součást jejich plánu výkonnosti musí splňovat tyto obecné zásady:
a)
musí být efektivní, úměrné, věrohodné a nesmí se během referenčního období měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení ve výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které znají všechny zúčastněné strany předem (ex ante), a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
podporují jednání subjektů v souladu s vytyčenými cíli s ohledem na dosažení vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se bezpečnostních cílů se zaměřují na podporu nezbytnou k tomu, aby tyto cíle byly v plném rozsahu dosaženy a udrženy a aby bylo možno zvyšovat výkonnost v jiných klíčových ukazatelích výkonnosti. Nemají finanční povahu a sestávají z akčních plánů s termíny a/nebo souvisejícími opatřeními podle nařízení Komise (ES) č. 2096/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (10) a/nebo prováděcích pravidel vyplývajících z nařízení (ES) č. 216/2008.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními článku 11 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1794/2006. Skládají se z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Pobídky týkající se cílů kapacity mohou mít finanční nebo jinou povahu, např. plány nápravných opatření s termíny a souvisejícími opatřeními, které mohou zahrnovat odměny a pokuty přijaté členskými státy. Jsou-li pobídky finanční povahy, řídí se ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
5. Pobídky týkající se cílů životního prostředí mají podpořit dosažení požadovaných úrovní vlivu na životní prostředí a umožnit zvýšení výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti. Jsou finanční nebo nefinanční povahy a rozhodují o nich členské státy s přihlédnutím k místním okolnostem.
6. Členské státy mohou kromě toho na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru stanovit nebo schválit systémy pobídek pro uživatele vzdušného prostoru podle ustanovení článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 12
Počáteční přijetí plánů výkonnosti
Členské státy na návrh vnitrostátních dozorových orgánů přijmou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a nejpozději do šesti měsíců po přijetí cílů celé Evropské unie je oznámí Komisi.
Článek 13
Posouzení plánů výkonnosti a revize cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a odpovídající příspěvek k nim na základě kritérií stanovených v příloze III s náležitým zohledněním vývoje souvislostí, k němuž mohlo dojít od data přijetí cílů celé Evropské unie do data posouzení plánu výkonnosti.
2. Pokud Komise zjistí, že výkonnostní cíle obsažené v plánu výkonnosti jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu.
3. Pokud Komise zjistí, že cíl(e) výkonnosti obsažený(é) v plánu výkonnosti není/nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o vydání doporučení dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům), aby přijal(y) revidovaný(é) výkonnostní cíl(e). Toto rozhodnutí se přijme po konzultaci s dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) a musí v něm být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise.
4. Dotčený členský stát (dotčené členské státy) v tomto případě nejpozději do dvou měsíců po vydání doporučení přijme (přijmou) revidované výkonnostní cíle s náležitým zohledněním názorů Komise spolu s příslušnými opatřeními k dosažení těchto cílů a oznámí je Komisi.
Článek 14
Posouzení revidovaných výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí revidované výkonnostní cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a příslušný příspěvek k nim do dvou měsíců po jejich oznámení na základě kritérií stanovených v příloze III.
2. Pokud Komise zjistí, že revidované cíle uvedené v čl. 13 odst. 4 jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů.
3. Zjistí-li Komise, že revidované výkonnostní cíle a příslušná opatření nadále nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout, že dotčený členský stát (dotčené členské státy) musí přijmout nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí musí být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise. Může obsahovat úroveň výkonnosti očekávanou u těchto cílů, aby se dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům) umožnilo přijmout příslušná nápravná opatření a/nebo může zahrnovat doporučení vhodných opatření.
5. Nápravná opatření přijatá dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) se nejpozději do dvou měsíců po rozhodnutí Komise oznámí Komisi spolu s informacemi uvádějícími, jak je zajištěn soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 15
Plány výkonnosti a výkonnostní cíle po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období jako výsledek použití postupů stanovených v článcích 13 a 14 se plní se zpětnou platností počínaje prvním dnem referenčního období.
Článek 16
Revize cílů celé Evropské unie
1. Komise může v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o revizi cílů celé Evropské unie:
a)
před začátkem referenčního období, má-li přesvědčivé důkazy, že počáteční údaje, předpoklady a zdůvodnění použité pro stanovení cílů celé Evropské unie již neplatí;
b)
během referenčního období jako výsledek použití varovného mechanismu uvedeného v článku 18.
2. Revize cílů celé Evropské unie může mít za následek změnu existujících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě časového harmonogramu uvedeného v kapitole II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 17
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plnění plánů výkonnosti. Pokud se cíle během referenčního období neplní, vnitrostátní dozorové orgány učiní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti v zájmu nápravy situace. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty.
2. Potvrdí-li Komise značný a vytrvalý pokles výkonnosti v členském státě nebo funkčním bloku vzdušného prostoru, který se dotýká jiných států zúčastněných na jednotném evropském nebi a/nebo celém evropském vzdušném prostoru, může požádat dotčené členské státy a vnitrostátní dozorový orgán nebo dozorový orgán funkčního bloku vzdušného prostoru či dotčený subjekt, aby vymezily, přijaly a sdělily Komisi příslušná opatření k dosažení cílů stanovených ve svých plánech výkonnosti.
3. Členské státy podávají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů vnitrostátními dozorovými orgány nebo dozorovými orgány funkčních bloků vzdušného prostoru nejméně jednou ročně a v případě rizika, že výkonnostních cílů nebude dosaženo. Komise podá Výboru pro jednotné nebe nejméně jednou ročně zprávu o dosažení výkonnostních cílů.
Článek 18
Varovné mechanismy
1. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, je na úrovni Evropské unie dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, Komise v konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe přezkoumá situaci a do třech měsíců předloží návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů celé Evropské unie a jako důsledek i revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na které se výkonnostní cíle vztahují, je na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, vnitrostátní dozorový orgán nebo dotčený subjekt ve spolupráci s Komisí přezkoumá situaci a do třech měsíců může předložit návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. Členské státy mohou na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty odlišné od těch, které jsou uvedeny v čl. 9 odst. 3, aby byly zohledněny místní okolnosti a specifika. V takovém případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánech výkonnosti a v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 9 odst. 3. Odchylky musí být podpořeny podrobným zdůvodněním. Jsou-li prahové hodnoty aktivovány, použije se postup uvedený v bodě 2.
4. Pokud použití varovného mechanismu zahrnuje revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise takovou revizi usnadní příslušnou úpravou časového harmonogramu použitelného v souladu s postupem uvedeným v kapitole II a III tohoto nařízení.
Článek 19
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
Poskytovatelé letových navigačních služeb usnadní inspekce a průzkumy prováděné Komisí a vnitrostátním dozorovým orgánem (vnitrostátními dozorovými orgány) odpovědným(i) za dohled, uznaným subjektem, který jedná jménem uvedených orgánů, případně agenturou EASA, včetně kontrol na místě. Aniž jsou dotčeny pravomoci dohledu udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti příslušné dokumenty a jiný materiál týkající se stanovení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
zhotovovat kopie či výpisy z takových dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
Tyto inspekce a šetření se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém jsou prováděny.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZENÍ PLATNOSTI, OVĚŘENÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETECKÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 20
Sběr a potvrzení platnosti údajů pro přezkum výkonnosti
1. Kromě údajů, které již shromáždila Komise prostřednictvím jiných nástrojů Evropské unie a které lze rovněž použít pro přezkum výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi byly předloženy údaje uvedené v příloze IV v souladu s požadavky stanovenými v této příloze.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo upravit úkol poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť, aby se zohlednila místní specifika a existující kanály pro podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů učiní nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů, včetně důkazů o kontrole kvality a postupu potvrzení platnosti, vysvětlení na konkrétní žádost Evropské komise týkající se kvality údajů, případně plánů opatření ke zvýšení kvality údajů. Údaje se předkládají bezplatně, případně v elektronické podobě, s použitím formátu stanoveného Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných podle odstavce 1. Pokud údaje nelze náležitě použít k přezkumu výkonnosti, může Komise přijmout příslušná opatření k posouzení a zvýšení kvality údajů ve spolupráci s členskými státy a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje o výkonnosti uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Není-li tomu tak, Komise a Eurocontrol učiní nezbytná opatření k zajištění, aby údaje byly Komisi poskytnuty podle stejných požadavků jako v odstavci 3.
6. Když budou stanoveny nové požadavky na údaje nebo když se očekává jejich nedostatečná kvalita, Komise může provést pilotní studie, které by měly členské státy dobrovolně dokončit dříve, než budou změnou tohoto nařízení zavedeny nové požadavky na údaje. Tyto pilotní studie se uskuteční za účelem posouzení proveditelnosti sběru příslušných údajů, přičemž se zváží přínosy dostupnosti údajů v porovnání s náklady na jejich sběr a zatížením respondentů.
Článek 21
Šíření informací
1. Komise šíří obecné informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (11), zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
3. Výroční zprávy uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. k) jsou přístupné veřejnosti. Odkaz na tyto zprávy bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout o pravidelném předkládání dalších obecných informací dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle celé Evropské unie uvedené v článku 9 a odkaz na přijaté plány výkonnosti uvedené v kapitole III budou přístupné veřejnosti a zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jednotlivý přístup ke konkrétním informacím, jako jsou validované údaje a statistiky, bude umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Řízení o odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí učiněná v souladu s tímto nařízením byla řádně odůvodněná a aby byla předmětem účinného přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 23
Přechodná opatření
Rozhodnou-li se členské státy přijmout během prvního referenčního období plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajistí,
a)
aby plán od 1. ledna jednoho z let referenčního období nahradil vnitrostátní plány;
b)
aby trvání plánu nepřekročilo zbývající délku referenčního období;
c)
aby plán prokázal, že výkonnostní cíle jsou nejméně tak náročné jako všechny dřívější vnitrostátní cíle dohromady.
Článek 24
Přezkum systému
Komise do 1. července 2013 přezkoumá efektivnost postupu. Komise bude do konce roku 2014 a i poté pravidelně přezkoumávat systém sledování výkonnosti a zejména analyzovat dopad, účinnost a rozsah tohoto systému s náležitým zohledněním práce, kterou v této oblasti vykonává ICAO.
Článek 25
Změny nařízení (ES) č. 2096/2005
Nařízení (ES) č. 2096/2005 se mění takto:
1)
Oddíl 2.2 přílohy I se nahrazuje tímto:
„2.2 Řízení organizace
Poskytovatel letové navigační služby vytváří obchodní plán zahrnující období nejméně pěti let. Tento obchodní plán:
a)
stanovuje celkové záměry a cíle poskytovatele letové navigační služby a strategii pro jejich dosažení v souladu s jakýmkoli celkovým dlouhodobějším plánem poskytovatele a příslušnými požadavky Evropské unie souvisejícími s vývojem infrastruktury nebo jiné technologie;
b)
obsahuje příslušné výkonnostní cíle z hlediska bezpečnosti, kapacity, životního prostředí a případně efektivity nákladů.
Informace obsažené v bodě a) a b) musí být v souladu s vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedeným v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, a pokud jde o údaje o bezpečnosti, musí být v souladu se státním programem pro bezpečnost uvedeným ve standardu 2.27.1 přílohy 11 organizace ICAO, změna 47B-A ze dne 20. července 2009.
Poskytovatel letové navigační služby předkládá zdůvodnění bezpečnosti a obchodní zdůvodnění hlavních investičních projektů, popřípadě včetně odhadovaného dopadu na příslušné výkonnostní cíle uvedené v bodě 2.2 písm. b), a určuje investice vyplývající z právních požadavků spojených s prováděním SESAR.
Poskytovatel letových navigačních služeb vytváří roční plán zahrnující nadcházející rok, ve kterém jsou dále upřesněny rysy obchodního plánu a popsány jeho veškeré změny.
Roční plán zahrnuje následující ustanovení o úrovni a kvalitě služby, jako např. očekávané úrovni týkající se kapacity, bezpečnosti, životního prostředí a případně efektivity nákladů:
a)
informace o zavádění nové infrastruktury nebo jiném vývoji a prohlášení o tom, jak bude přispívat ke zlepšení výkonnosti poskytovatele letových navigačních služeb, včetně úrovně a kvality služeb;
b)
výkonnostní ukazatele odpovídající vnitrostátnímu plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedenému v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, na základě kterých lze přiměřeně posuzovat úroveň výkonnosti a kvalitu služby;
c)
informace o předpokládaných opatřeních ke zmírnění bezpečnostního rizika určeného v bezpečnostním plánu poskytovatele letových navigačních služeb, včetně ukazatelů bezpečnosti za účelem sledování bezpečnostního rizika a případně odhadnutých nákladů na opatření k jeho zmírnění;
d)
očekávané krátkodobé finanční postavení poskytovatele služby, jakož i veškeré změny obchodního plánu nebo dopady na obchodní plán.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní pro Komisi na její žádost obsah té části obchodního a ročního plánu, která se týká výkonnosti, na základě podmínek stanovených vnitrostátním dozorovým orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
2)
Oddíl 9 přílohy I se nahrazuje tímto:
„9. POŽADAVKY PRO PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Poskytovatel letových navigačních služeb musí být schopen podat příslušnému vnitrostátnímu dozorovému orgánu výroční zprávu o svých činnostech. Aniž je dotčen článek 12 nařízení (ES) č. 550/2004, tato zpráva zahrnuje finanční výsledky poskytovatele, jakož i provozní výkon a všechny další významné činnosti a vývoj, zejména v oblasti bezpečnosti.
Výroční zpráva obsahuje nejméně:
-
posouzení úrovně výkonnosti vytvářené služby,
-
výkon poskytovatele letových navigačních služeb ve srovnání s výkonnostními cíli uvedenými v obchodním plánu, přičemž se srovná skutečný výkon s ročním plánem pomocí výkonnostních ukazatelů uvedených v ročním plánu,
-
vysvětlení odchylek od cílů a stanovení opatření k překlenutí rozdílu během referenčního období uvedeného v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004,
-
vývoj provozu a infrastruktury,
-
finanční výsledky, pokud nejsou zveřejňovány samostatně podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004,
-
informace o formálním konzultačním procesu s uživateli služeb poskytovatele,
-
informace o politice lidských zdrojů poskytovatele.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní obsah výroční zprávy pro Evropskou komisi na její žádost a pro veřejnost na základě podmínek, které stanoví vnitrostátní dozorový orgán v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
Článek 26
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Kapitola V se použije od 1. ledna 2011. První referenční období bude zahájeno od 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 2010.
REGULAMENTUL (UE) NR. 691/2010 AL COMISIEI
din 29 iulie 2010
de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (regulamentul-cadru) (1), în special articolul 11,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 549/2004 prevede instituirea unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea prin intermediul unor norme de punere în aplicare.
(2)
Sistemul de performanță trebuie să contribuie la dezvoltarea durabilă a sistemului de transport aerian prin ameliorarea eficienței globale a serviciilor de navigație aeriană în toate domeniile principale de performanță - siguranță, protecția mediului, capacitate și rentabilitate - așa cum au fost identificate în Cadrul de performanță din Planul general ATM, toate prin prisma obiectivelor prioritare ale siguranței.
(3)
Sistemul de performanță trebuie să prevadă indicatori, precum și obiective obligatorii în domeniile principale de performanță prin care să se asigure atingerea deplină și menținerea nivelurilor de siguranță necesare, permițând totodată fixarea unor obiective de performanță și în alte domenii principale de performanță.
(4)
Stabilirea și operarea sistemului de performanță trebuie să aibă la bază o viziune de perspectivă asupra scopurilor înalte ale societății.
(5)
Sistemul de performanță trebuie să abordeze serviciile de navigație aeriană într-o modalitate „gate-to-gate” care să includă aeroporturile, în vederea ameliorării de ansamblu a rețelei.
(6)
În cadrul elaborării și monitorizării sistemului de performanță, trebuie să se țină seama corespunzător de interdependențele dintre nivelul național și cel al blocurilor funcționale de spațiu aerian, pe de o parte, și nivelul rețelei, pe de altă parte, precum și de interdependențele dintre obiectivele de performanță, toate din perspectiva obiectivelor prioritare ale siguranței.
(7)
Planurile de performanță trebuie să consemneze angajamentul statelor membre de a realiza, pe durata perioadei de referință, obiectivele „cerului unic european” și echilibrul dintre nevoile tuturor utilizatorilor spațiului aerian și serviciile oferite de furnizorii serviciilor de navigație aeriană.
(8)
Un rol major în implementarea sistemului de performanță revine autorităților naționale de supervizare. Statele membre trebuie, prin urmare, să se asigure că acestea sunt în măsură să îndeplinească efectiv aceste sarcini suplimentare.
(9)
Planurile de performanță trebuie să cuprindă o descriere a măsurilor, cum ar fi sistemele de stimulare, menite să impulsioneze părțile interesate în direcția ameliorării performanței la nivel național, la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian și la nivel european.
(10)
Pentru împrejurări care nu puteau fi prevăzute la momentul adoptării planurilor de performanță și pe care nici statele membre, nici entitățile care au de îndeplinit obiective de performanță nu le pot depăși sau controla, trebuie să se introducă mecanisme de alertare corespunzătoare care să permită implementarea unor măsuri adecvate în scopul menținerii cerințelor de siguranță și a continuității în prestarea serviciilor.
(11)
Este necesar să se organizeze consultări eficiente între părțile interesate la nivel național și/sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, precum și la nivelul Uniunii Europene.
(12)
Ținând seama corespunzător de eficacitatea misiunilor militare, cooperarea și coordonarea dintre civili și militari sunt de cea mai mare importanță pentru atingerea obiectivelor de performanță.
(13)
Sistemul de performanță trebuie realizat fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 13 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 destinate să asigure salvgardarea intereselor esențiale ale politicii de securitate sau de apărare.
(14)
Indicatorii principali de performanță trebuie să fie astfel selectați încât să fie concreți și măsurabili și să permită o alocare a sarcinilor pentru atingerea obiectivelor de performanță. Obiectivele respective trebuie să fie realizabile, realiste și oportune și să urmărească orientarea eficientă a unei performanțe durabile în domeniul serviciilor de navigație aeriană.
(15)
Implementarea unor obiective de performanță obligatorii, susținută de stimulente care pot fi de natură financiară, necesită o corelare adecvată cu Regulamentul (CE) nr. 1794/2006 al Comisiei din 6 decembrie 2006 de stabilire a unei scheme comune de tarifare pentru serviciile de navigație aeriană (2).
(16)
Stabilirea și implementarea indicatorilor principali de performanță și a obiectivelor de performanță trebuie să fie în concordanță cu obiectivele și standardele de siguranță stabilite de Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (3), cu normele de punere în aplicare a acestuia și cu măsurile adoptate de Uniunea Europeană pentru îndeplinirea și menținerea acestor obiective.
(17)
Pe durata perioadelor de referință trebuie instituit un proces eficace pentru monitorizarea performanței prin care să se asigure că evoluția acesteia permite îndeplinirea obiectivelor și prin care să se introducă măsuri adecvate, dacă este cazul.
(18)
La adoptarea obiectivelor de performanță la nivelul UE pentru prima perioadă de referință, Comisia trebuie să țină seama corespunzător de situația financiară reală a furnizorilor de servicii de navigație aeriană, în special ca urmare a măsurilor de limitare a costurilor adoptate mai ales cu începere din 2009, precum și de înregistrarea unor eventuale surplusuri sau deficituri la recuperarea tarifelor de rută care urmează a fi reportate din anii anteriori. Trebuie să se țină seama, de asemenea, de progresele pe care le-au realizat deja blocurile funcționale de spațiu aerian care există în prezent.
(19)
În temeiul articolului 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, prezentul regulament trebuie aplicat funcțiilor rețelei de management al traficului aerian menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (4) printr-o modificare corespunzătoare a acestui regulament.
(20)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru „cerul unic european”,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
CAPITOLUL I
PREVEDERI GENERALE
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament stabilește măsurile necesare pentru îmbunătățirea performanței globale a serviciilor de navigație aeriană și a funcțiilor de rețea pentru traficul aerian general în regiunile ICAO EUR și AFI, în care statele membre sunt responsabile de furnizarea de servicii de navigație aeriană, în vederea satisfacerii cerințelor tuturor utilizatorilor spațiului aerian.
(2) În scopul stabilirii obiectivelor de îndeplinit, prezentul regulament se aplică serviciilor de navigație aeriană prestate de furnizorii de servicii de trafic aerian, desemnați în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (5), și de furnizorii de servicii meteorologice, în măsura în care sunt desemnați în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul respectiv.
(3) Statele membre pot hotărî să nu aplice prezentul regulament serviciilor de navigație aeriană de terminal în cazul aeroporturilor unde se înregistrează sub 50 000 de mișcări de transport aerian comercial pe an. Statele membre informează Comisia în această privință. În statele membre în care toate aeroporturile se situează sub pragul de 50 000 de mișcări de transport aerian comercial pe an, obiectivele de performanță se aplică cel puțin aeroportului cu cel mai mare număr de mișcări de transport aerian comercial pe an.
(4) Când un stat membru consideră că unele dintre sau toate serviciile sale de navigație aeriană la nivel de terminal se desfășoară în condiții de piață, acesta evaluează, conform procedurilor stabilite la articolul 1 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 1794/2006 și cu ajutorul autorității naționale de supervizare, în maximum 12 luni de la începutul fiecărei perioade de referință, în ce măsură sunt îndeplinite condițiile stabilite în anexa I la regulamentul respectiv. Atunci când constată că aceste condiții sunt îndeplinite, indiferent de numărul mișcărilor de transport aerian comercial, statul membru poate hotărî să nu stabilească costuri determinate în temeiul acelui regulament și nici să nu aplice obiective obligatorii în ceea ce privește rentabilitatea acestor servicii.
(5) În temeiul articolului 11 alineatul (6) litera (c) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și al articolului 15 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și fără a aduce atingere articolului 4 alineatul (2) din prezentul regulament, fixarea unor obiective de rentabilitate se aplică tuturor costurilor determinate care pot fi percepute de la utilizatorii spațiului aerian.
(6) Statele membre pot aplica prezentul regulament și:
(a)
în spațiul aerian de care sunt responsabile din alte regiuni ale ICAO, cu condiția să informeze și celelalte state membre în acest sens și fără a aduce prejudicii drepturilor și obligațiilor care revin statelor membre în temeiul Convenției de la Chicago din 1944 privind aviația civilă internațională (Convenția de la Chicago);
(b)
furnizorilor de servicii de navigație aeriană cărora li s-a permis să presteze servicii de navigație aeriană fără certificare, în conformitate cu articolul 7 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004.
(7) Fără a aduce atingere prevederilor Directivei 2003/42/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) și Regulamentelor (CE) nr. 1321/2007 (7) și (CE) nr. 1330/2007 (8) ale Comisiei privind punerea în aplicare a acesteia, cerințele legate de furnizarea datelor, așa cum sunt definite în capitolul V, se aplică autorităților naționale, furnizorilor de servicii de navigație aeriană, operatorilor și coordonatorilor de aeroporturi, precum și transportatorilor aerieni în condițiile stabilite în anexa IV.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile de la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
Se aplică, de asemenea, următoarele definiții:
(a)
„operator de aeroport” înseamnă „organismul de gestionare a unui aeroport”, așa cum este definit în Regulamentul (CEE) nr. 95/93 al Consiliului din 18 ianuarie 1993 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (9);
(b)
„date” înseamnă informații calitative, cantitative și alte informații relevante cu privire la performanța navigației aeriene, culese și prelucrate în mod sistematic de Comisie sau în numele acesteia, în scopul implementării sistemului de performanță;
(c)
„indicatori de performanță” înseamnă indicatorii utilizați în scopul monitorizării, evaluării comparative și analizării performanței;
(d)
„indicatori principali de performanță” înseamnă indicatorii de performanță utilizați pentru fixarea obiectivelor de performanță;
(e)
„mișcări de transport aerian comercial” înseamnă suma decolărilor și aterizărilor implicând transportul de pasageri, marfă sau poștă, contra cost sau prin închiriere, calculată ca medie pe ultimii trei ani anteriori adoptării planului de performanță, indiferent de masa maximă la decolare și de numărul locurilor de pasageri utilizate;
(f)
„obiectiv obligatoriu” înseamnă un obiectiv de performanță adoptat de statele membre în cadrul unui plan de performanță la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian și inclus într-un sistem de stimulare care prevede recompense, măsuri disuasive și/sau planuri de acțiuni corective;
(g)
„transportator aerian” înseamnă o întreprindere de transporturi aeriene, deținătoare a unei licențe valabile de operare, acordată de un stat membru în conformitate cu legislația Uniunii Europene;
(h)
„reprezentant al utilizatorilor spațiului aerian” înseamnă orice entitate sau persoană juridică reprezentând interesele uneia sau mai multor categorii de utilizatori ai serviciilor de navigație aeriană;
(i)
„costuri determinate” înseamnă costurile definite la articolul 15 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;
(j)
„autorități naționale” înseamnă autoritățile de reglementare la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian ale căror costuri pot fi recuperate de la utilizatorii spațiului aerian atunci când sunt aferente prestării serviciilor de navigație aeriană în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1794/2006;
(k)
„cultură justă” înseamnă un regim în care operatorii din prima linie sau alte categorii de personal nu sunt sancționate pentru acte, omisiuni sau decizii corespunzătoare experienței sau pregătirii lor, dar în care neglijențele grave, infracțiunile deliberate și actele de distrugere nu sunt tolerate;
(l)
„coordonator de aeroport” înseamnă funcția înființată la aeroporturile coordonate în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 95/93;
(m)
„monitorizarea performanței” înseamnă procesul continuu de culegere și analizare a datelor în scopul măsurării rezultatelor reale ale unui sistem în raport cu o serie de obiective prestabilite.
Articolul 3
Organismul de evaluare a performanței
(1) În cazul în care Comisia hotărăște să desemneze un organism de evaluare a performanței care să o asiste la implementarea sistemului de performanță, acesta trebuie să fie desemnat pe un termen fix, în concordanță cu perioadele de referință.
(2) Organismul de evaluare a performanței trebuie să aibă competența și imparțialitatea necesară pentru a efectua în mod independent sarcinile încredințate de Comisie, mai ales în principalele domenii de performanță aplicabile.
(3) Organismul de evaluare a performanței trebuie să asiste Comisia la implementarea sistemului de performanță, în special în următoarele activități:
(a)
culegerea, examinarea, validarea și difuzarea datelor legate de performanță;
(b)
definirea unor noi domenii principale de performanță sau adaptarea celor existente în concordanță cu cadrul de performanță al Planului general pentru ATM (managementul traficului aerian), menționat la articolul 8 alineatul (1), și cu principalii indicatori de performanță în acest sens;
(c)
în cea de a doua perioadă de referință și ulterior, definirea unor indicatori principali de performanță adecvați pentru a acoperi, în toate domeniile principale de performanță, performanța funcțiilor de rețea și a serviciilor de navigație aeriană în ceea ce privește atât serviciile de rută, cât și cele terminale;
(d)
stabilirea sau revizuirea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii Europene;
(e)
stabilirea pragurilor de activare a mecanismelor de alertare menționate la articolul 9 alineatul (3);
(f)
evaluarea concordanței dintre planurile de performanță adoptate, inclusiv obiectivele de performanță, și obiectivele la nivelul Uniunii Europene;
(g)
evaluarea concordanței, dacă este cazul, dintre pragurile de alertare adoptate în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) și pragurile de alertare la nivelul Uniunii Europene, menționate la articolul 9 alineatul (3);
(h)
evaluarea obiectivelor de performanță revizuite sau a măsurilor corective adoptate de statele membre respective, dacă este cazul;
(i)
monitorizarea, evaluarea comparativă și analizarea performanței serviciilor de navigație aeriană la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian și la nivelul Uniunii Europene;
(j)
monitorizarea, evaluarea comparativă și analizarea performanței la nivelul funcțiilor de rețea;
(k)
monitorizarea continuă a performanței globale la nivelul rețelei ATM, inclusiv elaborarea de rapoarte anuale către Comitetul pentru „cerul unic european”;
(l)
evaluarea gradului de îndeplinire a obiectivelor de performanță la sfârșitul fiecărei perioade de referință în vederea pregătirii perioadei următoare.
(4) La cererea Comisiei, Organismul de evaluare a performanței trebuie să furnizeze informații sau rapoarte ad hoc privind aspecte legate de performanță.
(5) Organismul de evaluare a performanței poate adresa Comisiei rapoarte și recomandări privind îmbunătățirea sistemului.
(6) În ceea ce privește relațiile cu autoritățile naționale de supervizare:
(a)
pentru exercitarea funcției sale de monitorizare continuă a performanței globale a rețelei ATM, organismul de evaluare a performanței trebuie să obțină de la autoritățile naționale de supervizare informațiile necesare cu privire la planurile de performanță naționale sau ale blocurilor funcționale de spațiu aerian;
(b)
organismul de evaluare a performanței trebuie să acorde asistență autorităților naționale de supervizare la cererea acestora, furnizându-le opinii independente asupra aspectelor de performanță la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, cum ar fi comparații între furnizorii de servicii de navigație aeriană care operează în medii similare (evaluare comparativă), analize ale evoluției performanței pe ultimii 5 ani sau analize ale prognozelor;
(c)
autoritățile naționale de supervizare pot solicita asistență din partea organismului de evaluare a performanței pentru definirea unor intervale de valori orientative, din perspectivă europeană, care să le servească la stabilirea obiectivelor naționale sau obiectivelor blocului funcțional de spațiu aerian. Aceste valori trebuie puse la dispoziția autorităților naționale de supervizare, a furnizorilor de servicii de navigație aeriană, a operatorilor de aeroporturi și a utilizatorilor spațiului aerian.
(7) Organismul de evaluare a performanței trebuie să colaboreze corespunzător cu Agenția Europeană de Siguranță a Aviației la efectuarea activităților menționate la alineatul (3) atunci când acestea sunt legate de siguranță, pentru a asigura coerența cu obiectivele și standardele stabilite și puse în aplicare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008.
(8) Pentru exercitarea funcției sale de monitorizare continuă a performanței globale a rețelei de management al traficului aerian, organismul de evaluare a performanței trebuie să-și creeze formule de lucru corespunzătoare cu furnizorii de servicii de navigație aeriană, cu operatorii și coordonatorii de aeroporturi și cu transportatorii aerieni.
Articolul 4
Autoritățile naționale de supervizare
(1) Autoritățile naționale de supervizare răspund de elaborarea planurilor de performanță la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, de supervizarea performanței și de monitorizarea planurilor și obiectivelor de performanță. Ele trebuie să execute sarcinile menționate în condiții de imparțialitate, independență și transparență.
(2) Statele membre trebuie să se asigure că autoritățile naționale de supervizare dispun de - sau au acces la - resursele și capacitățile de care au nevoie în toate domeniile principale de performanță pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute în prezentul regulament, inclusiv de competențele de investigare necesare pentru executarea sarcinilor menționate la articolul 19.
(3) Statele membre în care există mai mult de o singură autoritate națională de supervizare trebuie să comunice Comisiei care dintre autoritățile lor naționale de supervizare răspunde de coordonarea națională și de relațiile cu Comisia aferente punerii în aplicare a prezentului regulament.
Articolul 5
Blocurile funcționale de spațiu aerian
(1) Statele membre trebuie să încurajeze o strânsă cooperare între autoritățile lor naționale de supervizare pentru elaborarea planului de performanță la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian.
(2) În cazul în care hotărăsc să adopte un plan de performanță la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, statele membre trebuie:
(a)
să se asigure că planul de performanță este elaborat conform modelului din anexa II;
(b)
să comunice Comisiei care organism sau autoritate națională de supervizare răspunde de coordonare în cadrul blocului funcțional de spațiu aerian și de relațiile cu Comisia pentru implementarea planului de performanță;
(c)
să facă demersurile corespunzătoare pentru a se asigura că:
(i)
se fixează un obiectiv unic pentru fiecare indicator principal de performanță;
(ii)
în cazul neîndeplinirii obiectivelor în perioada de referință, se definesc și se aplică măsurile menționate la articolul 11 alineatul (3) litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004. În acest scop se utilizează valorile anuale din planul de performanță;
(iii)
consecințele îndeplinirii sau neîndeplinirii obiectivelor sunt atribuite corespunzător în cadrul blocului funcțional de spațiu aerian;
(d)
răspund în comun de îndeplinirea obiectivelor de performanță stabilite pentru blocul funcțional de spațiu aerian;
(e)
în cazul în care nu s-au stabilit zone tarifare comune în sensul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1794/2006, se cumulează obiectivele de rentabilitate naționale și se furnizează cu titlu informativ o cifră globală indicând efortul de rentabilitate la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian.
(3) În cazul în care statele membre dintr-un bloc funcțional de spațiu aerian nu adoptă niciun plan de performanță la nivelul blocului, ele comunică Comisiei, cu titlu informativ, obiectivele lor de performanță cumulate, evidențiind concordanța la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene.
Articolul 6
Coordonarea cu Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA)
În aplicarea articolului 13a din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008, Comisia se coordonează, după caz, cu AESA în ceea ce privește:
(a)
aspectele de siguranță ale sistemului de performanță, inclusiv introducerea, revizuirea și implementarea unor indicatori principali de performanță în domeniul siguranței și a unor obiective de performanță la nivelul UE în domeniul siguranței, precum și prezentarea de propuneri privind acțiunile și măsurile care se impun în urma activării mecanismului de alertare;
(b)
concordanța indicatorilor principali de performanță și a obiectivelor de performanță din domeniul siguranței cu implementarea Programului european de siguranță a aviației așa cum va fi adoptat de Uniunea Europeană.
Articolul 7
Durata perioadelor de referință
(1) Pentru sistemul de performanță, prima perioadă de referință acoperă anii calendaristici 2012-2014 inclusiv. Următoarele perioade de referință au durata de cinci ani calendaristici, dacă nu se decide altfel printr-o modificare a prezentului regulament.
(2) Aceeași perioadă de referință se aplică și obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii Europene și obiectivelor și planurilor de performanță la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian.
Articolul 8
Domeniile și indicatorii principali de performanță
(1) În ceea ce privește stabilirea obiectivelor, Comisia decide, în conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, asupra eventualei adăugări și adaptări a altor domenii principale de performanță în temeiul articolului 11 alineatul (4) litera (b) din același regulament.
(2) În ceea ce privește stabilirea obiectivelor, fiecărui domeniu principal de performanță trebuie să-i corespundă un singur indicator principal sau un număr limitat de indicatori principali de performanță. Performanța serviciilor de navigație aeriană se evaluează cu ajutorul unor obiective obligatorii corespunzătoare fiecărui indicator principal de performanță.
(3) Pentru stabilirea obiectivelor la nivelul Uniunii Europene, indicatorii principali de performanță selectați pentru fiecare domeniu principal de performanță sunt enumerați în anexa I secțiunea 1.
(4) Pentru stabilirea obiectivelor la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, indicatorii principali de performanță sunt enumerați în anexa I secțiunea 2.
(5) Indicatorii principali de performanță nu se schimbă în cursul unei perioade de referință. Schimbările se adoptă, prin modificarea prezentului regulament, cu minimum șase luni înainte de adoptarea unor noi indicatori de performanță la nivelul Uniunii Europene.
(6) Pe lângă domeniile și indicatorii principali de performanță menționați în prezentul articol, statele membre pot hotărî să instituie și să utilizeze, la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, și alți indicatori de performanță, împreună cu obiectivele aferente, în afara celor enumerați în anexa I secțiunea 2, în scopul monitorizării performanței proprii și/sau ca parte a planurilor lor de performanță. Acești indicatori și aceste obiective suplimentare vor contribui la îndeplinirea obiectivelor la nivelul Uniunii Europene, precum și a obiectivelor care rezultă la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian. Acești indicatori și aceste obiective suplimentare pot să acopere și să descrie, de exemplu, aspectul civil-militar sau aspectul meteorologic al planului de performanță. Acești indicatori și aceste obiective suplimentare pot fi însoțite de sisteme de stimulare adecvate, stabilite la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian.
CAPITOLUL II
PREGĂTIREA PLANURILOR DE PERFORMANȚĂ
Articolul 9
Obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene
(1) Comisia adoptă obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene în conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, ținând seama de inputul furnizat de autoritățile naționale de supervizare și după consultări cu părțile interesate, după cum se menționează la articolul 10 din regulamentul respectiv, și cu alte organizații pertinente în funcție de necesități, precum și cu Agenția Europeană de Siguranță a Aviației în privința aspectelor de siguranță ale performanței.
(2) Obiectivele la nivelul Uniunii Europene se propun de către Comisia Europeană cu minimum 15 luni înainte de începutul perioadei de referință și se adoptă cu minimum 12 luni înainte de începutul perioadei de referință.
(3) Odată cu adoptarea obiectivelor la nivelul Uniunii Europene, Comisia definește, pentru fiecare indicator principal de performanță, pragurile de alertă la depășirea cărora pot fi activate mecanismele de alertare menționate la articolul 18. În cazul indicatorului principal de performanță în domeniul rentabilității, pragurile de alertă privesc atât traficul, cât și evoluția costurilor.
(4) Comisia fundamentează fiecare obiectiv de performanță la nivelul Uniunii Europene printr-o descriere a ipotezelor și a motivațiilor care au determinat stabilirea obiectivului, cum ar fi inputul autorităților naționale de supervizare și alte date concrete, traficul preconizat și, dacă este cazul, nivelul prevăzut al costurilor determinate eficiente pentru Uniunea Europeană.
Articolul 10
Elaborarea planurilor de performanță
(1) La nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, autoritățile naționale de supervizare elaborează planuri de performanță ale căror obiective sunt în concordanță cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene și cu criteriile de evaluare enumerate în anexa III. Trebuie să existe un singur plan de performanță într-un stat membru sau într-un bloc funcțional de spațiu aerian, în cazul în care statele membre în cauză hotărăsc să elaboreze un plan de performanță la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, conform articolului 5 alineatele (1) și (2).
(2) Pentru a sprijini activitatea de pregătire a planurilor de performanță, autoritățile naționale de supervizare trebuie să se asigure că:
(a)
furnizorii serviciilor de navigație aeriană comunică elemente relevante din planurile lor de afaceri elaborate în concordanță cu obiectivele la nivelul Uniunii Europene;
(b)
părțile interesate sunt consultate cu privire la planurile și obiectivele de performanță, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004. Părților interesate li se vor transmite informații adecvate cu minimum trei săptămâni înaintea reuniunii de consultare.
(3) Planurile de performanță vor cuprinde în special:
(a)
traficul preconizat exprimat în unități de servicii care urmează a fi prestate în cursul fiecărui an din perioada de referință, împreună cu justificarea cifrelor utilizate;
(b)
costurile determinate pentru costurile serviciilor de navigație aeriană stabilite de statul membru sau de statele membre în conformitate cu dispozițiile articolului 15 alineatul (2) literele (a) și (b) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;
(c)
descrierea investițiilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor de performanță, împreună cu o descriere a relevanței acestora în raport cu Planul general european pentru ATM și a concordanței lor cu principalele domenii și direcții de progres și de schimbare prevăzute în acest plan;
(d)
obiective de performanță în fiecare domeniu principal de performanță relevant, stabilite prin raportare la fiecare indicator principal de performanță pentru întreaga perioadă de referință, cu valori anuale urmând a fi utilizate în scopuri de monitorizare și stimulare;
(e)
o descriere a dimensiunii civil-militare a planului care să descrie performanța aplicării conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian (FUA) în vederea creșterii capacității ținând seama corespunzător de eficacitatea misiunilor militare și, dacă se consideră necesar, indicatorii și obiectivele de performanță relevante, în concordanță cu indicatorii și obiectivele din planul de performanță;
(f)
descrierea și justificarea modului în care obiectivele de performanță menționate la litera (d) corespund cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene și contribuie la îndeplinirea acestora;
(g)
identificarea clară a diferitelor entități care răspund de îndeplinirea obiectivelor și contribuția lor specifică;
(h)
descrierea mecanismelor de stimulare care urmează să fie aplicate diferitelor entități responsabile pentru a stimula îndeplinirea obiectivelor în perioada de referință;
(i)
măsurile luate de autoritățile naționale de supervizare pentru a monitoriza îndeplinirea obiectivelor de performanță;
(j)
descrierea rezultatelor obținute la consultarea cu părțile interesate, inclusiv problemele ridicate de participanți și acțiunile convenite.
(4) Planurile de performanță se elaborează pe baza modelului prezentat în anexa II și pot conține indicatori suplimentari împreună cu obiectivele aferente în cazul în care statele membre hotărăsc introducerea acestora în temeiul articolului 8 alineatul (6).
Articolul 11
Sisteme de stimulare
(1) Sistemele de stimulare aplicate de statele membre în cadrul planului lor de performanță trebuie să se conformeze următoarelor principii generale:
(a)
să fie eficace, proporționale, credibile și să nu se schimbe în cursul perioadei de referință;
(b)
să fie implementate în mod transparent și fără discriminare pentru a sprijini îmbunătățirea performanței în furnizarea serviciilor;
(c)
să facă parte din mediul de reglementare cunoscut dinainte tuturor părților interesate și să se aplice pe toată durata perioadei de referință;
(d)
să impulsioneze comportamentul entităților care trebuie să stabilească obiective în direcția atingerii unui înalt nivel de performanță și a îndeplinirii obiectivelor aferente.
(2) Stimulentele legate de obiectivele de siguranță trebuie să constituie o încurajare către realizarea deplină și menținerea obiectivelor de siguranță necesare și să permită totodată îmbunătățirea performanței în alte domenii principale de performanță. Aceste stimulente nu sunt de natură financiară și constau în planuri de acțiune cu termene de execuție și/sau cu măsuri asociate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 al Comisiei din 20 decembrie 2005 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană (10) și/sau de implementare a normelor rezultate din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.
(3) Stimulentele aferente obiectivelor de rentabilitate sunt de natură financiară și sunt reglementate de dispozițiile corespunzătoare de la articolul 11 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CE) nr. 1794/2006. Ele constau într-un mecanism de împărțire a riscurilor la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian.
(4) Stimulentele legate de obiectivele de capacitate pot fi de natură financiară sau de altă natură, cum ar fi planuri de acțiune cu termene și măsuri asociate, care pot cuprinde prime și penalizări, adoptate de statele membre. Când sunt de natură financiară, stimulentele sunt reglementate de dispozițiile articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 1794/2006.
(5) Stimulentele aferente obiectivelor de mediu urmăresc să promoveze atingerea nivelurilor necesare de performanță în domeniul mediului, permițând totodată îmbunătățirea performanței și în alte domenii principale de performanță. Aceste stimulente sunt de natură financiară sau de altă natură și sunt decise de statele membre în funcție de circumstanțele locale.
(6) În plus, la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, statele membre pot stabili sau aproba sisteme de stimulare aplicabile utilizatorilor spațiului aerian, după cum se prevede la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1794/2006.
CAPITOLUL III
ADOPTAREA PLANURILOR DE PERFORMANȚĂ
Articolul 12
Adoptarea inițială a planurilor de performanță
În interval de maximum șase luni de la adoptarea obiectivelor la nivelul Uniunii Europene, statele membre adoptă și comunică Comisiei, la propunerea autorităților naționale de supervizare, planurile lor de performanță la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, care conțin obiective de performanță obligatorii.
Articolul 13
Evaluarea planurilor de performanță și revizuirea obiectivelor
(1) Comisia evaluează planurile de performanță, obiectivele acestora și, în special, concordanța lor cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene, precum și aportul lor adecvat la îndeplinirea acestor obiective, pe baza criteriilor enumerate în anexa III, ținând seama și de modul în care contextul poate să fi evoluat între data adoptării obiectivelor la nivelul Uniunii Europene și data evaluării planului de performanță.
(2) În cazul în care constată că obiectivele de performanță cuprinse într-un plan de performanță concordă cu obiectivele la nivelul Uniunii Europene și contribuie adecvat la îndeplinirea acestora, Comisia înștiințează statul membru în acest sens în interval de maximum patru luni de la primirea planului.
(3) În cazul în care constată că unul sau mai multe obiective cuprinse într-un plan de performanță nu concordă cu obiectivele la nivelul Uniunii Europene și nu contribuie adecvat la îndeplinirea acestora, Comisia poate hotărî, în maximum patru luni de la primirea planului și în conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, să adreseze statului membru sau statelor membre respective o recomandare de adoptare a unui obiectiv sau unor obiective de performanță revizuite. Astfel de decizii se iau după consultări cu statul membru sau statele membre în cauză și precizează clar ce obiectiv sau obiective trebuie revizuite, precum și motivele care au stat la baza evaluării Comisiei.
(4) Într-un astfel de caz, în maximum două luni de la emiterea recomandării, statul membru sau statele membre în cauză adoptă obiective de performanță revizuite, ținând seama corespunzător de opiniile Comisiei, precum și măsurile adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor respective, și înștiințează Comisia în acest sens.
Articolul 14
Evaluarea obiectivelor de performanță revizuite și adoptarea de măsuri corective
(1) În interval de două luni de la primirea înștiințării, Comisia evaluează obiectivele de performanță revizuite, în special concordanța lor cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii Europene și aportul lor la îndeplinirea acestora, pe baza criteriilor enumerate în anexa III.
(2) În cazul în care constată că obiectivele revizuite, menționate la articolul 13 alineatul (4) concordă cu obiectivele la nivelul Uniunii Europene și contribuie adecvat la îndeplinirea acestora, Comisia înștiințează statul membru sau statele membre în acest sens în interval de maximum două luni de la primirea obiectivelor revizuite.
(3) În cazul în care, după revizuire, obiectivele de performanță și măsurile aferente continuă să nu concorde cu obiectivele la nivelul Uniunii Europene și să nu contribuie la îndeplinirea acestora, Comisia poate hotărî, în cel mult două luni de la primirea obiectivelor revizuite și în conformitate cu procedura menționată la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, să ceară statului sau statelor membre să ia măsuri corective.
(4) O astfel de decizie trebuie să precizeze exact obiectivul sau obiectivele care trebuie revizuite și motivele care au stat la baza evaluării Comisiei. Pentru a permite statului sau statelor membre să ia măsurile corective adecvate, decizia poate specifica nivelul de performanță la care ar trebui să se situeze obiectivele respective și/sau poate cuprinde sugestii în privința măsurilor adecvate.
(5) În maximum două luni de la decizia Comisiei, statul sau statele membre comunică acesteia măsurile corective pe care le-au adoptat, însoțite de elementele care demonstrează modul în care s-a asigurat conformitatea cu decizia Comisiei.
Articolul 15
Planurile de performanță și obiectivele adoptate după începutul perioadei de referință
Planurile de performanță sau măsurile corective adoptate după începutul perioadei de referință ca urmare a implementării procedurilor stabilite la articolele 13 și 14 se aplică retroactiv începând cu prima zi a perioadei de referință.
Articolul 16
Revizuirea obiectivelor la nivelul Uniunii Europene
(1) Comisia poate hotărî să revizuiască obiectivele la nivelul Uniunii Europene în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004:
(a)
înainte de începutul perioadei de referință, atunci când are dovezi substanțiale că datele, ipotezele și motivațiile care au stat inițial la baza stabilirii obiectivelor la nivelul Uniunii Europene nu mai sunt valabile;
(b)
în cursul perioadei de referință, ca urmare a aplicării mecanismului de alertare, conform precizărilor de la articolul 18.
(2) Revizuirea obiectivelor la nivelul Uniunii Europene poate duce la modificarea planurilor de performanță existente. În acest caz, Comisia poate hotărî o adaptare corespunzătoare a calendarului stabilit la capitolele II și III din prezentul regulament.
CAPITOLUL IV
MONITORIZAREA REALIZĂRII PERFORMANȚEI
Articolul 17
Monitorizarea și raportarea continuă
(1) Comisia și, la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, autoritățile naționale de supervizare monitorizează implementarea planurilor de performanță. Dacă obiectivele nu sunt îndeplinite în perioada de referință, autoritățile naționale de supervizare aplică măsurile corespunzătoare, definite în planul de performanță, pentru remedierea situației. În acest scop se utilizează valorile anuale din planul de performanță.
(2) Când într-un stat membru sau într-un bloc funcțional de spațiu aerian se constată o scădere semnificativă și persistentă a performanței, care afectează și alte state părți la „cerul unic european” și/sau ansamblul spațiului aerian european, Comisia poate cere statelor membre în cauză și organismului sau autorității de supervizare la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian în cauză să stabilească, să aplice și să-i comunice măsurile adecvate pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite în planul lor de performanță.
(3) Cel puțin o dată pe an și când există riscul ca obiectivele de performanță să nu fie îndeplinite, statele membre raportează Comisiei rezultatele monitorizării planurilor și obiectivelor de performanță efectuate de autoritățile de supervizare naționale sau ale blocului funcțional de spațiu aerian. Cel puțin o dată pe an, Comisia raportează cu privire la îndeplinirea obiectivelor de performanță Comitetului pentru „cerul unic european”.
Articolul 18
Mecanisme de alertare
(1) Atunci când, la nivelul Uniunii Europene, se ating pragurile de alertă menționate la articolul 9 alineatul (3), din cauza unor împrejurări care nu puteau fi prevăzute la începutul perioadei și care nu pot fi controlate și depășite de statele membre, Comisia analizează situația, consultându-se cu statele membre prin intermediul Comitetului pentru „cerul unic european”, și, în interval de trei luni, propune măsurile adecvate, printre care se poate număra revizuirea obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii Europene și, prin urmare, și revizuirea obiectivelor de performanță naționale sau ale blocului funcțional de spațiu aerian.
(2) Atunci când, la nivel național sau la nivelul unui bloc funcțional de spațiu aerian, se ating pragurile de alertă menționate la articolul 9 alineatul (3), din cauza unor împrejurări care nu puteau fi prevăzute la începutul perioadei și care nu pot fi controlate și depășite de statele membre și de entitățile implicate în realizarea obiectivelor de performanță, autoritatea sau organismul național de supervizare analizează situația, păstrând legătura cu Comisia, și, în interval de trei luni, poate propune măsurile adecvate, printre care se poate număra revizuirea obiectivelor de performanță naționale sau ale blocului funcțional de spațiu aerian.
(3) Statele membre pot hotărî ca, la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, să adopte praguri de alertă diferite de cele menționate la articolul 9 alineatul (3), pentru a ține seama de împrejurările și caracteristicile locale. Într-un astfel de caz, pragurile respective sunt prevăzute în planurile de performanță și sunt în concordanță cu pragurile adoptate în temeiul articolului 9 alineatul (3). Diferențele trebuie să fie susținute prin justificări amănunțite. La activarea acestor praguri, se aplică procedura prevăzută la alineatul (2).
(4) Atunci când implementarea unui mecanism de alertare implică revizuirea planurilor și obiectivelor de performanță, Comisia facilitează această revizuire prin adaptarea calendarului aplicabil, în conformitate cu procedura menționată în capitolele II și III din prezentul regulament.
Articolul 19
Facilitarea procesului de monitorizare a conformității
Furnizorii de servicii de navigație aeriană facilitează inspecțiile și controalele, inclusiv vizitele la fața locului, efectuate de Comisie și de autoritatea sau autoritățile naționale de supervizare care răspund de supravegherea lor, de entități calificate acționând în numele acestora din urmă sau de AESA dacă este cazul. Fără a aduce atingere competențelor de supraveghere ale autorităților naționale de supervizare și ale AESA, persoanele autorizate vor fi abilitate:
(a)
să examineze documentele și orice alt material relevant pentru stabilirea planurilor și obiectivelor de performanță în toate domeniile principale de performanță;
(b)
să facă copii după documentele respective sau să ia extrase din ele;
(c)
să solicite explicații verbale la fața locului.
Aceste inspecții și controale se efectuează cu respectarea procedurilor aflate în vigoare în statul membru în care sunt efectuate.
CAPITOLUL V
CULEGEREA, VALIDAREA, EXAMINAREA, EVALUAREA ȘI DISEMINAREA INFORMAȚIILOR LEGATE DE PERFORMANȚA NAVIGAȚIEI AERIENE PENTRU CERUL UNIC EUROPEAN
Articolul 20
Culegerea și validarea datelor pentru analizarea performanței
(1) Pe lângă datele deja culese de Comisie prin alte instrumente ale Uniunii Europene și care pot fi, de asemenea, utilizate pentru analizarea performanței, autoritățile naționale, furnizorii de servicii de navigație aeriană, coordonatorii de aeroporturi și transportatorii aerieni asigură furnizarea către Comisie a datelor menționate în anexa IV în conformitate cu cerințele prevăzute în această anexă.
(2) Autoritățile naționale pot delega sau repartiza, în parte sau total, sarcina furnizării datelor între autoritățile lor naționale de supervizare, furnizorii de servicii de navigație aeriană, operatorii și coordonatorii de aeroporturi, pentru a ține seama de caracteristicile locale și de canalele de raportare existente.
(3) Furnizorii de date iau măsurile necesare pentru a asigura calitatea, validarea și transmiterea la timp a datelor, însoțite de dovezi ale controalelor de calitate și ale proceselor de validare, explicații legate de calitatea datelor la cererea expresă a Comisiei Europene și, dacă este cazul, planuri de acțiune pentru ameliorarea calității datelor. Datele se furnizează gratuit, sub formă electronică, utilizând formatul precizat de Comisie unde este cazul.
(4) Comisia evaluează calitatea și validează datele transmise în conformitate cu alineatul (1). Când datele nu permit utilizarea adecvată pentru analizarea performanței, Comisia poate lua măsurile corespunzătoare pentru evaluarea și îmbunătățirea calității datelor în cooperare cu statele membre și, în special, cu autoritățile naționale de supervizare.
(5) În scopul prezentului regulament, se consideră că datele referitoare la performanță, menționate la alineatul (1) și care au fost deja furnizate Eurocontrol, au fost furnizate Comisiei. Atunci când nu este cazul, Comisia și Eurocontrol iau măsurile necesare pentru a se asigura că datele respective sunt puse la dispoziția Comisiei conform cerințelor descrise la alineatul (3).
(6) Ori de câte ori sunt identificate noi cerințe semnificative referitoare la date sau este de așteptat o calitate insuficientă a datelor, Comisia poate iniția studii pilot, care se efectuează pe bază de voluntariat de către statele membre, înainte de a se introduce noi cerințe privitoare la date prin modificarea prezentului regulament. Aceste studii pilot se vor efectua pentru a evalua fezabilitatea culegerii datelor în cauză, luând în considerare avantajele de a dispune de aceste date în raport cu costurile culegerii lor și sarcina impusă respondenților.
Articolul 21
Difuzarea informațiilor
(1) Comisia difuzează informații generale în sensul obiectivelor prevăzute la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (11), în special articolul 4, și în conformitate cu articolul 18 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004.
(2) Informațiile prevăzute la articolul 3 alineatul (3) litera (a) sunt puse la dispoziția părților interesate în cauză, în special pe cale electronică.
(3) Rapoartele anuale menționate la articolul 3 alineatul (3) litera (k) sunt puse la dispoziția publicului. O trimitere la aceste rapoarte se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia poate hotărî să furnizeze regulat și alte informații generale părților interesate în cauză, în special pe cale electronică.
(4) Obiectivele la nivelul Uniunii Europene menționate la articolul 9 și o trimitere la planurile de performanță adoptate, menționate în capitolul III, sunt făcute publice și se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(5) Accesul la informații specifice, cum ar fi datele și statisticile validate, se acordă individual furnizorilor de date la care informațiile și activitățile se referă în mod direct.
CAPITOLUL VI
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 22
Recursul
Statele membre se asigură că deciziile adoptate în temeiul prezentului regulament sunt motivate corespunzător și fac obiectul unei proceduri eficace de examinare și/sau de recurs.
Articolul 23
Măsuri tranzitorii
Statele membre care hotărăsc să adopte un plan de performanță cu obiective la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian în cursul primei perioade de referință se asigură că:
(a)
planul înlocuiește planurile naționale începând cu data de 1 ianuarie a unuia dintre anii perioadei de referință;
(b)
durata planului nu depășește durata rămasă din perioada de referință;
(c)
planul face dovada că obiectivele sale de performanță sunt cel puțin la fel de ambițioase ca și fostele obiectivele naționale puse la un loc.
Articolul 24
Analizarea sistemului
Comisia analizează eficacitatea procesului până la 1 iulie 2013. Până la sfârșitul lui 2014 și, în mod periodic, după această dată, Comisia analizează sistemul de performanță, în special impactul, eficacitatea și sfera de aplicare a acestuia, ținând seama corespunzător de activitățile pe care ICAO le desfășoară în acest domeniu.
Articolul 25
Modificări la Regulamentul (CE) nr. 2096/2005
Regulamentul (CE) nr. 2096/2005 se modifică după cum urmează:
1.
În anexa I, secțiunea 2.2 se înlocuiește cu următorul text:
„2.2. Gestiunea organizațională
Furnizorul de servicii de navigație aeriană prezintă un plan de afaceri pe o perioadă de cel puțin cinci ani. Planul de afaceri:
(a)
stabilește scopurile și obiectivele globale ale furnizorului de servicii de navigație aeriană și strategia lui de îndeplinire a acestora în concordanță cu orice plan global pe termen mai îndelungat al furnizorului și cu cerințele relevante ale Uniunii Europene, legate de dezvoltarea infrastructurii sau a altor tehnologii;
(b)
cuprinde obiective de performanță corespunzătoare în materie de siguranță, capacitate, mediu și rentabilitate, de la caz la caz.
Informațiile cuprinse la literele (a) și (b) sunt în concordanță cu planul de performanță național sau al blocului funcțional de spațiu aerian, menționat la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, și, în privința datelor referitoare la siguranță, în concordanță cu programul de siguranță a statului menționat în standardul 2.27.1 al ICAO anexa 11 amendamentul 47B-A din 20 iulie 2009, dacă este cazul.
Furnizorul de servicii de navigație aeriană prezintă rațiuni de siguranță și economice pentru principalele proiecte de investiții, indicând, dacă este cazul, impactul estimat asupra obiectivelor de performanță corespunzătoare, menționate la punctul 2.2 litera (b) și specificând investițiile care decurg din cerințele juridice legate de implementarea SESAR.
Furnizorul de servicii de navigație aeriană prezintă un plan anual pentru anul următor, precizând și mai detaliat elementele planului de afaceri și descriind orice modificare adusă acestuia.
Planul anual cuprinde următoarele elemente privind nivelul și calitatea serviciilor, cum ar fi nivelul care se anticipează în materie de capacitate, siguranță, mediu și rentabilitate, de la caz la caz:
(a)
informații privind implementarea de noi infrastructuri sau alte evoluții, însoțite de o declarație cu privire la modul în care vor contribui la îmbunătățirea performanței furnizorului de servicii de navigație aeriană, inclusiv nivelul și calitatea serviciilor;
(b)
indicatori de performanță în concordanță cu planul de performanță național sau al blocului funcțional de spațiu aerian, menționat la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, în raport cu care pot fi evaluate în mod rezonabil nivelul de performanță și calitatea serviciului;
(c)
informații privind măsurile prevăzute pentru atenuarea riscurilor în materie de siguranță identificate în planul de siguranță al furnizorului de servicii de navigație aeriană, inclusiv indicatori de siguranță pentru monitorizarea riscului în acest domeniu și, dacă este cazul, costul estimativ al măsurilor de atenuare;
(d)
o prognoză pe termen scurt a situației financiare a furnizorului de servicii, precum și eventualele modificări care ar putea surveni în planul de afaceri sau eventualul impact asupra acestuia.
Furnizorul de servicii de navigație aeriană pune la dispoziția Comisiei, la cererea acesteia și în condițiile stabilite în conformitate cu legislația națională de către autoritatea națională de supervizare, conținutul secțiunilor referitoare la performanță din planul său de afaceri și din planul său anual.”
2.
Secțiunea 9 din anexa I se înlocuiește cu următorul text:
„9. CERINȚE REFERITOARE LA RAPORTARE
Furnizorul de servicii de navigație aeriană trebuie să poată prezenta un raport anual cu privire la activitățile sale autorității naționale de supervizare respective. Raportul trebuie să cuprindă rezultatele financiare ale furnizorului fără a aduce atingere articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, precum și performanța sa operațională și orice altă activitate și evoluție semnificativă, în special în domeniul siguranței.
Raportul anual trebuie să cuprindă cel puțin:
-
o evaluare a nivelului de performanță a serviciului prestat;
-
performanța furnizorului de servicii de navigație aeriană în comparație cu obiectivele de performanță stabilite în planul de afaceri, raportând performanța efectivă la planul anual prin intermediul indicatorilor de performanță prevăzuți în planul anual;
-
o explicație a diferențelor înregistrate în raport cu obiectivele, împreună cu măsurile preconizate pentru eliminarea oricăror decalaje în perioada de referință menționată la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004;
-
evoluțiile în materie de operații și infrastructură;
-
rezultatele financiare, în măsura în care nu sunt publicate separat, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;
-
informații privind procedura de consultare organizată cu utilizatorii serviciilor sale;
-
informații privind politica sa în domeniul resurselor umane.
Furnizorul de servicii de navigație aeriană pune conținutul raportului său anual la dispoziția Comisiei, la cererea acesteia, și la dispoziția publicului, în condițiile stabilite de autoritatea națională de supervizare în conformitate cu legislația națională.”
Articolul 26
Intrarea în vigoare
(1) Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(2) Capitolul V se aplică începând de la 1 ianuarie 2011. Prima perioadă de referință începe la 1 ianuarie 2012.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 29 iulie 2010.