NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
REGULAMENTUL (UE) NR. 404/2010 AL COMISIEI
din 10 mai 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumite roți din aluminiu originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Inițierea procedurii
(1)
La 13 august 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), inițierea unei proceduri antidumping cu privire la importurile în Uniune de anumite roți de aluminiu provenind din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză” sau „RPC”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma plângerii introduse la 30 iunie 2009 de către Asociația Fabricanților de Roți din Europa (EUWA) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz, peste 50 %, din producția totală din Uniune de anumite roți de aluminiu. Plângerea conținea elemente de probă cu privire la existența dumpingului pentru produsele în cauză și a prejudiciului material rezultat. Elementele de probă respective au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat în mod oficial reclamantul, producătorii din Uniune menționați în plângere, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori din RPC, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii, asociațiile cunoscute ca fiind interesate, precum și reprezentanții RPC, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au înaintat o solicitare în acest sens și care au dovedit că existau motive speciale pentru a fi audiate.
(5)
Având în vedere numărul mare de producători-exportatori din RPC și de importatori și producători din Uniune, în avizul de inițiere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori și importatorii și producătorii din Uniune au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de inițiere.
(6)
În total, 36 de societăți sau grupuri de societăți afiliate (denumite în continuare „grupuri”) din RPC s-au prezentat și au comunicat informațiile solicitate în termenul stabilit. Aceste 36 de societăți sau grupuri produceau și/sau exportau produsul în cauză pe piața Uniunii Europene în perioada de anchetă și și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantion. Acestea au fost considerate societăți cooperante și s-a avut în vedere includerea lor în eșantion. Nivelul de cooperare din partea RPC, respectiv procentul exporturilor realizate către UE efectuate de către societățile chineze cooperante în raport cu totalul exporturilor din RPC către UE a fost de peste 90 %.
(7)
În urma consultării părților în cauză în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a selectat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi care poate face în mod rezonabil obiectul anchetei ținând seama de timpul disponibil și de răspândirea geografică a societăților sau a grupurilor cooperante. Eșantionul selectat cuprinde patru (grupuri de) societăți, reprezentând 47 % din exporturile către UE ale celor 36 de societăți sau grupuri cooperante și aproximativ 43 % din totalul exporturilor către UE efectuate de RPC. Autoritățile din RPC și Camera de Comerț din China au fost de acord cu eșantionul ales de Comisie, dar au solicitat includerea în eșantion a cel puțin alte două (grupuri de) societăți. Totuși, având în vedere faptul că eșantionul ales inițial cuprinde 20 de societăți din 4 grupuri, s-a luat hotărârea că nu se mai pot adăuga alte societăți sau grupuri, deoarece astfel nu ar fi posibilă finalizarea investigațiilor în termenul prevăzut de lege.
(8)
Cinci producători-exportatori din RPC, care nu au fost incluși în eșantion, au solicitat o examinare individuală și au furnizat informațiile relevante în termenul stabilit, în vederea aplicării articolelor 9 alineatul (6) și 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, având în vedere dimensiunea eșantionului, care a cuprins patru grupuri incluzând multe societăți, Comisia concluzionează, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, că nu se poate aproba nicio examinare individuală a producătorilor-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion, deoarece aceasta ar complica inutil procedura și ar împiedica încheierea anchetei în timp util.
(9)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC să depună o cerere pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP) sau pentru o examinare individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, dacă doreau să procedeze astfel, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din China care au depus o astfel de cerere, precum și autorităților din China.
(10)
Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 40 de producători de roți de aluminiu (aluminium road wheels, ARW) din Uniune. S-au primit 17 răspunsuri. Cinci grupuri de societăți au fost incluse în eșantion, deoarece au fost considerate reprezentative pentru producția totală din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor și producției în UE (peste 75 %), acoperirea geografică și tipul de activitate, și anume vânzările realizate către producătorii de echipamente originale (OEM) și pe așa-numita piață din aval (aftermarket, AM); pentru mai multe detalii, a se vedea considerentul (19) și următoarele. Deși majoritatea vânzărilor realizate de producătorii UE incluși în eșantion au fost direcționate către segmentul OEM, doi dintre producătorii din eșantion au vândut și către segmentul AM. În eșantion au fost reprezentate și societăți care nu au depus nicio plângere.
(11)
În timpul anchetei, părțile au înaintat noi argumente cu privire la presupusele diferențe dintre segmentele OEM și AM. Pentru a obține informații mai relevante, s-a luat hotărârea ca eșantionul să fie extins pentru a include încă un producător (major) care își desfășoară activitatea în segmentul AM.
(12)
Reclamanții au solicitat păstrarea confidențialității numelor lor, de teama măsurilor de retorsiune din partea clienților sau a concurenței. Comisia a considerat că există într-adevăr o posibilitate a luării unor măsuri de retorsiune și a acceptat ca numele acestora să nu fie divulgate. După inițierea procedurii, toate societățile cooperante au fost de acord să își dezvăluie numele în calitate de societăți cooperante, dar nu în calitate de reclamanți, după caz.
(13)
Avizul de inițiere a fost trimis unui număr de aproximativ 80 de importatori/utilizatori de ARW. S-au primit 40 de răspunsuri din partea unor societăți reprezentând aproximativ o treime din totalul importurilor din China. 12 răspunsuri au fost primite din partea unor importatori, iar restul din partea unor utilizatori. În eșantion au fost incluse 7 societăți (5 importatori și 2 utilizatori).
(14)
Comisia a trimis chestionare către 6 producători din Uniune selecționați pentru eșantion, către producătorii-exportatori din eșantion selectați pentru RPC, către cei care au solicitat acordarea unui tratament individual și către cei 7 importatori selecționați pentru eșantion. În plus, au fost trimise chestionare către utilizatori și către alți producători cooperanți.
(15)
Răspunsuri la chestionar au fost primite de la patru producători-exportatori chinezi incluși în eșantion și de la cinci producători-exportatori chinezi care au solicitat un tratament individual, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Au fost primite răspunsuri și de la șase producători din Uniune incluși în eșantion, de la trei importatori neafiliați vreunui producător-exportator, de la nouă alți producători din Uniune și de la 13 utilizatori. Au fost primite observații și din partea Camerei de Comerț din China și de la două asociații de utilizatori.
(16)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
-
Grupul Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Germania
-
Grupul Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Republica Cehă
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italia
-
Grupul Ronal:
-
Ronal AG - Elveția
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polonia
-
Speedline s.r.l. - Italia
-
Mapsa S. Coop. L. - Spania
-
AEZ - Germania
-
Française de Roues S.A.S.V.- Franța
(b)
Producători-exportatori și societățile lor afiliate din RPC
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co. Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng).
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
(c)
Societăți afiliate din Uniune
-
OZ Deutschland, Biberbach (Germania)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)
(d)
Societăți afiliate din Singapore
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
(e)
Utilizatori
-
Renault - Franța
-
BMW - Germania
(17)
Ținând seama de necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori cărora ar fi fost posibil să nu li se acorde TEP, s-au efectuat verificări destinate stabilirii valorii normale, pe baza datelor din Turcia, ca țară analoagă, la sediul următoarelor societăți:
(f)
Producători din Turcia
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Perioada de anchetă
(18)
Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat în perioada 1 iulie 2008 - 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(19)
Produsul în cauză constă în roți de aluminiu pentru autovehicule încadrate la codurile NC 8701 - 8705, cu sau fără accesoriile acestora, având sau nu pneuri montate, originare din Republica Populară Chineză (produsul în cauză), încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50.
(20)
Produsul în cauză este comercializat în Uniune prin intermediul a două canale de distribuție: către segmentul producătorilor de echipamente originale (OEM) și către segmentul așa-numitei piețe din aval (AM). În segmentul OEM, producătorii de autoturisme organizează licitații pentru ARW (cu aproximativ doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism) și sunt implicați în procesul de dezvoltare a unei noi roți care va purta denumirea lor comercială. Producătorii din Uniune și exportatorii chinezi concurează în cadrul acelorași licitații. În sectorul AM, ARW sunt proiectate, dezvoltate de producătorii ARW și poartă numele acestora, pentru a fi apoi vândute comercianților cu ridicata, comercianților cu amănuntul, companiilor de tuning, atelierelor auto etc.
(21)
Un exportator a susținut că ARW destinate segmentului OEM ar trebui excluse din domeniul de aplicare al procedurii deoarece sunt montate numai pe autoturisme noi, în timp ce ARW destinate segmentului AM sunt destinate înlocuirii roților OEM pe parcursul duratei de viață a unui model de autoturism. Argumentul este contradictoriu deoarece confirmă faptul că ARW destinate segmentului AM sunt fabricate în așa fel încât să corespundă ARW destinate segmentului OEM și să aibă aceeași performanță ca acestea. În realitate, ARW destinate segmentului AM pot fi produse prin intermediul unor procese diferite de producție (3), la toate diametrele și greutățile, cu toate tipurile de finisare etc. Diferența dintre ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM se referă doar la canalele diferite de distribuție, această diferență generând implicarea industriei autoturismelor în procesul de dezvoltare și proiectare a roții. S-a susținut, de asemenea, că modul de stabilire a prețurilor pentru ARW destinate segmentului OEM și cele destinate segmentului AM diferă, în primul caz având legătură cu prețul cotat la London Metal Exchange (LME). Într-adevăr, producătorii de autoturisme utilizează o așa-numită formulă de preț cu baza zero. Aceasta cuprinde trei elemente: 1. prețul aluminiului (variabil, în funcție de LME), 2. valoarea adăugată, costurile transformării și 3. o primă fixă în funcție de calitate. Această metodă de stabilire a prețurilor este ajustată în funcție de nevoile industriei autoturismelor, dar componentele costurilor sunt aceleași atât pentru ARW destinate segmentului OEM, cât și pentru cele destinate segmentului AM.
(22)
În consecință, deși ARW destinate segmentelor OEM și AM au diferite canale de distribuție, acestea au în comun aceleași caracteristici fizice și tehnice și sunt interschimbabile. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs omogen. În plus, ARW sunt comercializate și importate din China în cantități semnificative prin ambele canale de vânzare. Având în vedere aceste constatări, se concluzionează cu titlu provizoriu că excluderea ARW destinate segmentului OEM din domeniul de aplicare al anchetei nu este justificată.
(23)
O parte interesată a solicitat excluderea roților pentru carturi deoarece carturile nu sunt încadrate la codurile NC 8701 - 8705. Cu toate acestea, partea interesată nu a reușit să demonstreze neincluderea carturilor la codurile NC sus-menționate; cererea fiind, prin urmare, în mod provizoriu respinsă.
(24)
Aceeași parte a susținut că roțile pentru vehiculele de teren (ATV) ar trebui, de asemenea, excluse din domeniul de aplicare al procedurii, deoarece acestea sunt fundamental diferite în raport cu roțile fabricate pentru alte autovehicule. Cu toate acestea, anumite ATV-uri ar putea fi încadrate la codurile NC 8701 - 8705, motiv pentru care roțile acestora se încadrează în domeniul de aplicare al acestei anchete. În consecință, cererea fost în mod provizoriu respinsă.
2. Produsul similar
(25)
S-a constatat că produsul în cauză și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute pe piața internă a RPC și pe piața internă a Turciei, țară selectată provizoriu drept țară analoagă, precum și roțile de aluminiu pentru autovehicule fabricate și vândute în Uniune de industria din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice esențiale și au aceleași aplicații. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPING
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(26)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală trebuie să fie determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la ele, aceste criterii sunt prezentate mai jos în formă rezumată:
-
deciziile economice se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței;
-
firmele au un set clar de evidențe contabile de bază, care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (IAS), și sunt aplicate în toate scopurile;
-
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem al economiei planificate;
-
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
-
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursurile pieței.
(27)
În prezenta anchetă, toate grupurile de exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenul prevăzut.
(28)
Pentru toate grupurile de exportatori incluși în eșantion, Comisia a căutat toate informațiile necesare și a verificat toate informațiile comunicate în cererea de statut de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață la sediile grupurilor în cauză.
(29)
Ancheta a arătat că TEP nu poate fi acordat nici unuia dintre cele patru grupuri de societăți chineze deoarece niciunul dintre acestea nu îndeplinește toate criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, din motivele expuse în continuare.
(30)
Niciunul dintre grupurile de exportatori incluse în eșantion nu a reușit să demonstreze că îndeplinește criteriul 1, din cauza intervenției statului în deciziile cu privire la principala materie primă (aluminiul).
(31)
Într-adevăr, în cazul tuturor grupurilor incluse în eșantion, se pare că marea majoritate a aluminiului utilizat pentru producția de roți de aluminiu pentru autovehicule este achiziționat de pe piața internă chineză pe baza unor contracte pe termen lung. Prețurile se bazează pe cotațiile aluminiului primar de pe piețele la vedere din China, plus o taxă de transformare [în cazul unei societăți, de asemenea, în funcție de Shanghai Futures Exchange (SHFE)]. În acest sens, trebuie precizat că pe piețele la vedere, cotațiile merg în paralel cu SHFE.
(32)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că statul chinez are un rol esențial în stabilirea prețurilor aluminiului primar și intervine continuu pe piață printr-o serie de instrumente.
(33)
În primul rând, pentru aluminiul primar destinat exportului se percepe TVA în valoare de 17 % (în timp ce TVA pentru exportul bunurilor finite se restituie) plus o taxă de export de 15 %.
(34)
În al doilea rând, statul intervine prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor în Shanghai Futures Exchange (SHFE), care este o bursă închisă pentru societățile înregistrate în China și pentru cetățenii chinezi. Această intervenție din partea statului în SHFE, prin intermediul mecanismelor de stabilire a prețurilor, este legată de poziția sa atât în calitate de vânzător de aluminiu primar, cât și de cumpărător prin Biroul Rezervei de Stat și alte organisme de stat. În plus, statul stabilește zilnic limite de preț prin normele SHFE, care au fost aprobate de către autoritatea națională de reglementare, Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China („CRVMC”).
(35)
Un alt exemplu de intervenție din partea statului este recentul pachet de stimulente al guvernului chinez, menit să limiteze efectele crizei economice. La sfârșitul anului 2008, Biroul Rezervei de Stat a început un program de achiziționare a aluminiului de la turnătorii, în vederea susținerii acestora în contextul diminuării cererii ca urmare a crizei financiare globale. Aceste achiziții susținute de stat au absorbit majoritatea stocurilor de pe piața internă, ducând la creșterea prețurilor în prima jumătate a anului 2009.
(36)
Acesta a fost considerat un factor de bază în ceea ce privește intervenția statului în deciziile firmelor cu privire la materiile prime. Într-adevăr, actualul sistem chinez de taxe mari de export și nerambursare a TVA pentru exportul aluminiului primar și al altor materii prime, alături de lipsa taxelor de export și nerambursarea TVA pentru exporturile produselor din aval și intervenția statului în stabilirea prețurilor în SHFE, au condus în primul rând la o situație în care prețurile aluminiului de pe piața chineză continuă să fie influențate de stat. Astfel, s-a ajuns la o situație fără precedent în care prețurile LME diferă semnificativ de cele de pe piața chineză (4). Între jumătatea anului 2005 și sfârșitul anului 2008, prețurile LME au fost semnificativ mai mari decât cele de pe piețele chineze, subliniind lipsa oricărui arbitraj relevant între piețele chineze și piețele din restul lumii.
(37)
Astfel, multiplele denaturări provocate de stat în ceea ce privește prețurile aluminiului primar de pe piața chineză influențează deciziile producătorilor chinezi de roți de aluminiu în legătură cu achiziționarea de materii prime. În plus, aceștia se bucură de un avantaj datorat acestor denaturări, în sensul că achiziționează de obicei de pe piața chineză, de la furnizori locali care utilizează ca referință prețurile de pe piețele chineze la vedere (sau SHFE), dar pot în același timp cumpăra anumite cantități la prețurile LME atunci când prețurile de pe piața chineză sunt mai mari, ca urmare a intervenției statului.
(38)
În plus, pe lângă situația generală prezentată mai sus, alte trei grupuri nu îndeplinesc alte cerințe ale criteriului 1 din cauza intervenției semnificative a statului cu privire la importante decizii economice. În cazul unuia dintre grupuri, o societate aflată în proprietatea statului are drepturi de veto disproporționate în raport cu participația sa în dintre societățile sale, în ceea ce privește anumite decizii esențiale. Pentru majoritatea societăților care fac parte dintr-un alt grup, statul intervine semnificativ în unele decizii esențiale fie deoarece societățile sunt deținute integral de stat, fie deoarece administratorul care reprezintă acționarul public are drepturi de veto cu privire la decizii importante privind societatea. De asemenea, deși societățile au susținut contrariul, ancheta a indicat că Departamentul de Stat al Muncii are drepturi de veto în ce ceea ce privește ocuparea forței de muncă în două dintre aceste societăți. În sfârșit, în cazul celui de-al treilea grup, familia care controlează grupul are legături cu partidul de guvernământ, iar statul intervine în mod semnificativ în ceea ce privește una dintre societățile care aparține grupului cu privire la anumite decizii importante, având în vedere că administratorul care reprezintă acționarul public are un drept de veto cu privire la importante decizii legate de societate.
(39)
În cazul unuia dintre grupuri, există o încălcare evidentă a principiilor contabile de bază în toate societățile care fac parte din grup. Nu au fost respectate în special IAS 1 (prezentarea situațiilor financiare), IAS 12 (impozitul pe profit) și IAS 16 (imobilizări corporale). Astfel, se consideră că înregistrările contabile nu au fost pregătite și verificate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În ceea ce privește un alt grup, Comisia a constatat nerespectarea IAS 1 și IAS 31.
(40)
În cazul unui grup, există denaturări evidente în ceea ce privește drepturile de folosință ale terenului și achiziționarea de active imobilizate pentru mai multe societăți, iar majoritatea societăților care aparțin grupului au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, de rambursarea impozitelor și de subvenții care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări au fost semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(41)
În ceea ce privește un alt grup inclus în eșantion, trei dintre societățile acestuia au beneficiat de regimuri fiscale preferențiale, care reprezintă denaturări nesoluționate datând din perioada sistemului economiei planificate. Aceste denaturări pot fi considerate semnificative, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(42)
În ceea ce privește un alt grup, se pare că două dintre societățile acestuia nu respectă criteriul 3. Prima a plătit dreptul de folosință a terenului cu mare întârziere după data scadenței, fără a primi penalizări, în pofida faptului că în contract se stipula în mod clar aplicarea unor penalități. Aceasta înseamnă un sprijin direct din partea statului (care este proprietarul final al terenului) în faza de început a societății. În ceea ce privește a doua societate, acesta a fost înființată în urma unei achiziții a activelor unui producător de roți de aluminiu cu capital de stat, în condițiile unei economii planificate, ceea ce înseamnă un avantaj necorespunzător în etapa inițială a unei societăți.
(43)
Un grup a susținut că achiziționarea de active de la un producător deținut de stat s-a realizat în condițiile economiei de piață. Cu toate acestea, partea nu a reușit să demonstreze că întreaga operațiune poate fi considerată ca fiind lipsită de denaturările determinate de fostul sistem al economiei planificate.
(44)
În sfârșit, societățile care aparțineau unui alt grup au beneficiat de scutiri semnificative de taxe și de un sprijin financiar semnificativ, ceea ce a avut un impact important asupra situației lor financiare, de exemplu din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(45)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP grupurilor de exportatori vizați din RPC, autorităților RPC, Camerei de Comerț din China și reclamantului. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(46)
Un grup a acuzat faptul că Comisia nu a luat o hotărâre cu privire la TEP în termenul de trei luni prevăzut în regulamentul de bază și a susținut că exportatorii au luat toate măsurile necesare înainte de acest termen pentru a-i permite Comisiei să cunoască efectele pe care decizia sa cu privire la statutul respectiv le-ar putea avea asupra calculului marjei de dumping. Cu alte cuvinte, se susține că TEP ar trebui evaluat în termenul de trei luni în cazul în care răspunsurile la chestionarele antidumping sunt furnizate în acest termen. În caz contrar, există riscul ca informațiile furnizate în chestionarul antidumping să influențeze decizia de acordare a TEP.
(47)
Cu toate acestea, în cazul de față, ar trebui subliniat că nu se poate lua o decizie privind TEP în decurs de 3 luni, deoarece majoritatea informațiilor privind TEP au fost colectate în timpul vizitelor de verificare care s-au încheiat după termenul de trei luni. În orice caz, astfel cum s-a explicat mai sus, decizia de a refuza TEP în cazul grupurilor exportatoare incluse în eșantion s-a bazat exclusiv pe o evaluare atentă a celor 5 criterii de acordare a TEP precizate în articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(48)
În ceea ce privește criteriul 1, s-a susținut că există într-adevăr un arbitraj între piețele chineze și LME, având în vedere că în timpul perioadei de anchetă s-au efectuat mai multe exporturi minore de aluminiu către/din China. Acest argument nu poate fi acceptat în vederea diferențelor de preț dintre piețele chineze și LME.
(49)
În ceea ce privește criteriul 2, au fost puse în discuție o serie de aspecte legate de unele dintre incompatibilitățile cu diferite IAS constatate de Comisie în evidențele contabile a două societăți. Cu toate acestea, niciun element al argumentelor prezentate nu permite formularea unei concluzii potrivit căreia oricare dintre aceste două societăți deține un set clar de registre contabile care sunt revizuite de către un auditor independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate.
(50)
În ceea ce privește criteriul 3, au fost înaintate mai multe argumente. În primul rând, s-a susținut că impactul sprijinului financiar, al drepturilor de utilizare a terenurilor și al altor avantaje, precum scutirile de taxe, nu a determinat denaturări semnificative ale situației financiare ale societăților. Acest argument nu poate fi acceptat deoarece impactul acestor sisteme este semnificativ din punctul de vedere al cifrei de afaceri.
(51)
S-a subliniat, de asemenea, că mai multe sisteme de sprijin și avantaje fiscale nu au vizat o anumită societate și, astfel, nu se poate considera că acestea sunt rezultatul efectului rezidual al sistemului economiei planificate. În acest sens, trebuie subliniat că analiza TEP urmărește să stabilească dacă există o intervenție din partea statului, fie că aceasta este sau nu specifică unei anumite societăți. În orice caz, temeiul de fapt al afirmației este incorect. Într-adevăr, avantajele de care se bucură societățile în cazul de față pot fi considerate specifice deoarece toate vizează un anumit tip de societăți: de exemplu societățile străine, societățile stabilite într-o anumită zonă, care au desfășurat negocieri ad hoc cu autoritățile locale pentru a primi subvenții, societățile care achiziționează echipamente de pe piața internă, care își modernizează tehnologia, care participă la târguri, care fac investiții în cercetare și dezvoltare etc.
(52)
În sfârșit, s-a susținut că scutirile și reducerile de la plata impozitului pe profit pentru societățile străine, care au intrat în vigoare în 2005, nu reprezintă o denaturare care provine din sistemul economiei planificate. Această interpretare nu poate fi acceptată. Într-adevăr, criteriul 3 nu se referă la acțiunile limitate în ceea ce privește perioada (până în 1998, când China a început să aplice regulile economiei de piață) sau domeniul de aplicare, ci la acțiunile care implică intervenția statului în modelarea mediului de afaceri prin măsuri tipice pentru o economie planificată, precum ratele discriminatorii de impozitare.
(53)
Pe baza celor de mai sus, niciuna dintre societățile din RPC care au solicitat TEP nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. În consecință, s-a considerat că TEP ar trebui să fie respins pentru toate aceste societăți. Comitetul consultativ a fost consultat și nu a exprimat nicio obiecție cu privire la aceste concluzii.
2. Tratamentul individual
(54)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă aplicabilă la scară națională, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, cu excepția cazurilor în care societățile în cauză sunt în măsură să demonstreze, în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, că prețurile lor de export, cantitățile exportate, condițiile și modalitățile de vânzare sunt stabilite în mod liber, că operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței și că o eventuală intervenție a statului nu este de natură să permită circumvenția măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de rate individuale ale taxelor.
(55)
Toate grupurile exportatoare care au solicitat TEP au solicitat, de asemenea, tratament individual în cazul neacordării TEP. Pe baza informațiilor disponibile, se stabilește cu titlu provizoriu că două dintre cele patru grupuri din RPC incluse în eșantion îndeplinesc toate cerințele pentru acordarea unui tratament individual. În ceea ce privește două grupuri incluse în eșantion, se refuză acordarea unui tratament individual. Într-adevăr, intervenția statului în ceea ce privește CITIC Dicastal și Baoding permite circumvenția măsurilor în cazul în care exportatorii primesc fiecare rate individuale ale taxelor, în special având în vedere faptul că aceste două grupuri au două societăți mixte comune care fabrică produsul în cauză.
(56)
Dintre cele patru grupuri exportatoare din RPC incluse în eșantion, următoarele grupuri trebuie analizate fiecare în parte:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Valoare normală
3.1. Alegerea țării analoage
(57)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analoagă.
(58)
În avizul de inițiere, Comisia a indicat intenția sa de a folosi Turcia drept țară analoagă, în scopul de a stabili valoarea normală, iar părțile interesate au fost invitate să prezinte observații cu privire această alegere.
(59)
Un singur exportator s-a opus acestei alegeri și a propus Malaysia ca țară alternativă, însă a afirmat ulterior că societățile din Malaysia nu doresc să coopereze cu Comisia.
(60)
Comisia a examinat dacă Turcia reprezenta o alegere satisfăcătoare ca țară analoagă. S-a concluzionat că Turcia, care are cinci producători naționali și importuri semnificative din țările terțe reprezintă o piață foarte competitivă. În plus, nu au existat diferențe semnificative în ceea ce privește procesul de producție al producătorilor din Turcia și al celor din Republica Populară Chineză. Având în vedere cele de mai sus, în urma anchetei nu s-a constatat niciun motiv pentru care Turcia să nu fie considerată adecvată în scopul stabilirii valorii normale. În plus, producătorii turci vând tipuri de produse comparabile cu cele exportate de RPC.
(61)
Doi producători din Turcia au răspuns la chestionarul trimis tuturor producătorilor de roți de aluminiu din Turcia.
(62)
Informațiile furnizate în răspunsurile producătorilor cooperanți din Turcia au fost verificate in situ și s-au dovedit a fi informații fiabile, pe baza cărora ar putea fi stabilită o valoare normală.
(63)
Prin urmare, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că Turcia reprezintă o țară analoagă potrivită și satisfăcătoare în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3.2. Determinarea valorii normale
(64)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analoagă, astfel cum se precizează mai jos:
(65)
Produsul în cauză a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă din Turcia.
(66)
S-a analizat dacă vânzările pe piața internă ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți de pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.
(67)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când media ponderată a prețului pentru acel tip era egală sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.
(68)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs reprezenta 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când media ponderată a prețului mediu pentru acel tip era mai mică decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.
(69)
În cazul unui tip de produs pentru care nu au existat vânzări profitabile, valoarea normală s-a bazat pe costurile de fabricație ale tipului de produs comercializat pe piața internă, pe costurile generale și administrative („costurile SG&A”) și pe o valoare rezonabilă a profitului pe piața internă.
(70)
În sfârșit, pentru un număr restrâns de tipuri de produse, valoarea normală a fost calculată pe baza valorii normale a unor tipuri comparabile de produse, cu o ajustare în privința diferențelor fizice.
3.3. Prețurile de export
(71)
În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(72)
În cazul în care vânzările s-au realizat prin intermediul unui importator sau comerciant afiliat, prețurile de export s-au calculat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, plecându-se de la prețurile de revânzare ale importatorului/comerciantului afiliat respectiv către primii clienți independenți din Uniune. S-au făcut ajustări pentru toate costurile efectuate între momentul importului și cel al revânzării, inclusiv pentru a ține seama de costurile legate de vânzări, de costurile generale și administrative și de profit. În ceea ce privește marja de profit, s-a folosit profitul realizat de un importator/comerciant neafiliat al produsului în cauză, întrucât profitul efectiv al importatorului/comerciantului afiliat nu a fost considerat ca fiind fiabil, având în vedere relația dintre producătorii-exportatori și importatorul/comerciantul afiliat.
3.4. Comparația
(73)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică. În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, prin ajustări, de diferențe care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(74)
Comparația dintre roțile exportate din RPC și a cele comercializate pe piața turcă de producătorii cooperanți turci s-a realizat prin diferențierea vânzărilor către segmentul OEM de cele către segmentul AM.
(75)
În plus față de cele de mai sus, s-au efectuat ajustări corespunzătoare în legătură cu costurile de transport, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de credit, de impozitare indirectă și pentru comisioane bancare, în toate cazurile în care acestea au apărut ca fiind rezonabile, exacte și susținute de elemente de probă verificate.
4. Marje de dumping
4.1. Pentru producătorii-exportatori cooperanți, incluși în eșantion, cărora li s-a acordat TI
(76)
Pentru cele două societăți incluse în eșantion cărora li s-a acordat tratament individual, marjele de dumping s-au stabilit prin compararea valorii normale medii ponderate stabilite pentru producătorii turci care au cooperat pe deplin, cu prețul mediu ponderat de export către Uniune al fiecărei societăți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.
(77)
Marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea comercială
Marja de dumping
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Pentru toți ceilalți producători-exportatori cooperanți
(78)
Marja de dumping pentru societățile incluse în eșantion cărora nu li s-a acordat statut de societăți care funcționează în condițiile economiei de piață sau tratament individual și pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost calculată ca medie ponderată a rezultatelor aferente tuturor societăților incluse în eșantion. Calculele pentru cele două societăți, cărora nu li s-a acordat nici TEP nici TI, au fost realizate în același mod precum se prezintă la alineatul 76. Această marjă de dumping exprimată ca un procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii Europene este de 48,7 %.
4.3. Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(79)
Având în vedere că RPC a dat dovadă de un mare grad de cooperare, marja de dumping la scară națională aplicabilă tuturor celorlalți exportatori din RPC s-a calculat la nivelul marjei celei mai ridicate stabilite pe baza tranzacțiilor efectuate de un producător-exportator cooperant. În consecință, marja de dumping reziduală exprimată ca un procent din prețul de import la frontiera Uniunii Europene, înainte de vămuire, este de 69,3 %.
D. PREJUDICIU
1. Producția din Uniune
(80)
ARW sunt produse de aproximativ 30 de societăți, situate în numeroase țări UE. Societățile care au susținut plângerea și au cooperat la anchetă au reprezentat peste 85 % din totalul producției din Uniune pe parcursul perioadei de anchetă.
(81)
Producția totală din Uniune și baza anchetei au fost stabilite pe baza tuturor informațiilor disponibile, inclusiv informațiile furnizate în plângere, datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după inițierea anchetei, informațiile obținute de la producătorii incluși în eșantion și de la alți producători cooperanți. Aceste informații au permis confirmarea existenței și a nivelului de producție a acelor producători care nu au cooperat la anchetă.
(82)
S-a constatat că un producător inclus în eșantion importă produsul în cauză din RPC și îl revinde pe piața Uniunii. Cu toate acestea, prin comparație cu vânzările sale globale, importurile rămân marginale și nu afectează încadrarea sa ca producător al Uniunii.
2. Consum la nivelul Uniunii
(83)
În cursul perioadei examinate, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează.
Consum la nivelul Uniunii
2006
2007
2008
PA
Unități (în mii)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indice 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Consumul în cadrul Uniunii (5) a fost stabilit prin adăugarea importurilor bazate pe datele Eurostat la vânzările UE ale producătorilor Uniunii. Importurile de ARW sunt încadrate la două coduri ex NC care includ și alte produse. Pentru a evalua partea ocupată de ARW în cadrul fiecărui cod NC, cota importurilor acestora în cadrul codurilor NC 8708 70 10 și 8708 70 50 a fost stabilită la nivelul fiecărei țări, pe baza metodologiei sugerate în plângere. Având în vedere că importurile au fost raportate pe cantități, conversia în unități s-a realizat de asemenea cu referire la metodologia sugerată în plângere (utilizându-se o greutate medie pe unitate). Aceste date au fost supuse unei verificări încrucișate și confirmate prin datele furnizate de exportatorii chinezi incluși în eșantion. Livrările în UE au fost calculate prin adăugarea celor efectuate de producătorii Uniunii incluși în eșantion la cele efectuate de alți producători (date colectate în etapa anterioară inițierii procedurii, obținute de la reclamant, anumite estimări fiind realizate pe baza datelor primite de la producătorii incluși în eșantion).
(85)
În total, consumul a scăzut cu 15,5 % în cursul perioadei examinate, dar a urmat o tendință inegală, înregistrând o scădere majoră de 15,1 % între 2008 și PA. Acesta a crescut de la 58,6 milioane de unități în 2006, la 62,4 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 58,3 milioane de unități în 2008 și la 49,5 milioane de unități în cursul anchetei.
3. Importurile din RPC
3.1. Volumul și cota de piață a importurilor de produs în cauză
(86)
Volumul și cota de piață a importurilor din RPC au evoluat după cum urmează:
Volumul importurilor în mii de unități
2006
2007
2008
PA
RPC
3 703
5 144
5 809
6 137
Indice 2006 = 100
100
139
157
166
Cota de piață (%)
6,3
8,2
10
12,4
Sursă: Eurostat și datele privind vânzările Uniunii colectate de la producătorii din Uniune.
(87)
Volumul importurilor chineze a crescut de la 3,7 milioane de unități în 2006, la 5,1 milioane de unități în 2007, 5,8 milioane de unități în 2008 și 6,1 milioane de unități în cursul perioadei de anchetă. Astfel, acesta a crescut cu peste 66 % între 2006 și PA.
(88)
Cota de piață a importurilor chineze s-a dublat. Aceasta a crescut de la 6,3 % în 2006, la 8,2 % în 2007, 10 % în 2008 și 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. În ansamblu, importurile chineze au câștigat 6,1 puncte procentuale în cursul perioadei examinate.
3.2. Prețul importurilor
(89)
În tabelul de mai jos este prezentată o comparație între prețurile medii de import din China (conform Eurostat, deoarece chestionarele exportatorilor se referă numai la PA și nu includ anii precedenți) și prețurile medii de vânzare ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
EUR/unitate
2006
2007
2008
PA
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Producătorii din UE incluși în eșantion
49,7
49,7
48
46,5
Diferență
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Prețurile medii de import din RPC au scăzut continuu între 2006 și 2008 cu 9,5 %, înregistrând apoi o ușoară creștere în cursul perioadei de anchetă, cu 0,5 %. În cursul perioadei examinate, prețurile au scăzut cu 8 %.
(91)
Având în vedere această comparație de preț, se poate concluziona că în cursul perioadei examinate prețurile de import din China au fost, per total, tot timpul cu mult mai scăzute decât prețurile producătorilor incluși în eșantion, determinându-i pe aceștia din urmă efectueze importante reduceri de preț.
3.3. Subcotarea prețului
3.3.1. Observații generale
(92)
Cazul de față este caracterizat de divizarea în două canale de distribuție, și anume segmentul OEM și segmentul AM. În plus, majoritatea vânzărilor producătorilor din Uniune se concentrează pe segmentul OEM, în timp ce importurile din China se îndreaptă în special către segmentul AM (aproximativ 70 % din importurile din RPC). Astfel, există o asimetrie în ceea ce privește canalizarea segmentată a vânzărilor din industria Uniunii, pe de o parte și importurile chineze, pe de altă parte.
3.3.2. Subcotarea
(93)
Prețurile de vânzare de pe piața Uniunii au fost comparate, raportând prețurile industriei din Uniune incluse în eșantion la importurile din țara în cauză. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune incluse în eșantion au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Uniune nefiind incluse.
(94)
Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori chinezi, după deducerea oricărui rabat, și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului.
(95)
Comparația a arătat că, în cursul perioadei de anchetă, produsul în cauză importat a fost vândut în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune, cu 22 %-37 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii exportatori cooperanți. Având în vedere nivelul de subcotare și evoluția negativă a prețurilor industriei din Uniune, este evident că a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor.
(96)
Unele părți au susținut că nivelul de subcotare ar trebui calculat prin raportarea sa numai la componenta „valorii adăugate” a prețului (fără a include costul aluminiului). Într-adevăr, utilizarea acestei metodologii ar duce la un nivel inegal de subcotare. Cu toate acestea, având în vedere că nivelurile de subcotare calculate prin raportarea la prețul integral au fost deja semnificative, această metodă nu a mai fost analizată.
(97)
Nivelul de subcotare ridicat și scăderea prețurilor [a se vedea considerentul (89) și următoarele] în cadrul industriei din Uniune demonstrează efectul pronunțat al dumpingului în acest caz.
(98)
Pentru a anticipa orice posibile întrebări referitoare la diferențele dintre cele două segmente, s-a realizat o analiză separată a ambelor segmente, pe baza aceleiași metodologii descrise mai sus. Subcotarea rămâne semnificativă pentru ambele segmente (între 13 și 30 % pentru vânzările OEM și între 56 și 63 % pentru vânzările AM).
4. Importurile din țările terțe, altele decât RPC
(99)
Următorul tabel demonstrează evoluțiile importurilor din țările terțe, altele decât RPC.
Volumul importurilor în mii de unități
2006
2007
2008
PA
Turcia
4 140
4 522
4 021
3 426
Indice 2006 = 100
100
109
97
83
Cota de piață (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norvegia
1 079
1 210
1 106
520
Indice 2006 = 100
100
112
102
48
Cota de piață (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Africa de Sud
490
851
790
700
Indice 2006 = 100
100
173
161
143
Cota de piață (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Altele
3 746
4 029
3 690
2 928
Indice 2006 = 100
100
108
99
78
Cota de piață (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Astfel cum se arată mai sus, Turcia este cel de-al doilea importator ca mărime după RPC, cu o cotă de piață semnificativă, dar relativ stabilă. Cota de piață a importurilor din țările terțe, altele decât RPC și Turcia a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,4 % în cursul perioadei de anchetă. Impactul prețurilor acelor importuri asupra situației industriei din Uniune este discutat la considerentul (136) și următoarele.
5. Situația industriei din Uniune
5.1. Generalități
(101)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicilor economici care au influențat situația acestei industrii între 2006 și perioada de anchetă.
(102)
Astfel cum s-a explicat mai sus, a fost necesară utilizarea dispozițiilor privind eșantionarea. În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost analizați la următoarele două niveluri.
-
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, numărul de angajați, productivitatea, salarii și importanța marjelor de dumping) au fost evaluați la nivelul întregii producții din Uniune. Aceste date au fost colectate în principal din chestionarele furnizate de șase societăți incluse în eșantion și din mini-chestionarele suplimentare. Aceste chestionare se referă la societăți care reprezintă peste 80 % din totalul producției din Uniune. Pentru a acoperi întreaga producție a Uniunii, s-au făcut câteva extrapolări în ceea ce privește producția rămasă, pe lângă datele disponibile de la diverse surse, în special datele furnizate de reclamant și datele colectate înaintea inițierii procedurii. Toți acești factori au fost supuși unei verificări încrucișate cu informațiile globale furnizate în statisticile relevante, oricând acest lucru a fost posibil.
-
Analiza elementelor microeconomice (stocuri, prețuri de vânzare, rentabilitate, fluxul de numerar, randamentul investițiilor, capacitatea de majorare a capitalului și a investițiilor, costuri de producție) a fost realizată pentru fiecare societate în parte, adică la nivelul acelor producători din Uniune care au fost incluși în eșantion.
5.2. Indicatori macroeconomici
5.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(103)
Tabelul de mai jos arată, pe baza producției totale a Uniunii, evoluția producției, a capacității de producție și a gradului de utilizare a capacității.
2006
2007
2008
PA
Producția (unități)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indici 2006 = 100
100
100
91
76
Capacitatea de producție (unități)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indici 2006 = 100
100
99
100
96
Utilizarea capacității (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indici 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Așa cum se arată în tabelul de mai sus, producția a rămas relativ stabilă, de aproximativ 49,5 milioane de unități în 2006 și în 2007, scăzând apoi la 45,2 milioane de unități în 2008 și la 37,6 milioane de unități în PA, o scădere de 24 % în cursul perioadei examinate. În aceeași perioadă, rata de utilizare a capacității a pierdut 19,4 puncte procentuale.
(105)
Principala cauză a scăderii ratei de utilizare a capacității, în prezența unei reduceri a capacității, poate să fie atribuită exclusiv diminuării semnificative a producției.
5.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(106)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile unitare medii la vânzare, pe baza tuturor producătorilor din Uniune.
2006
2007
2008
PA
Volumul vânzărilor în întreaga industrie din Uniune în mii de unități
45 447
46 684
42 895
35 794
Indici 2006 = 100
100
103
94
79
Cota de piață (%)
78
75
74
72
Indici 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Vânzările UE au crescut de la 45,4 milioane de unități în 2006 la 46,6 milioane de unități în 2007, scăzând apoi la 42,8 milioane de unități în 2008 și la 35,7 milioane de unități în PA. Per total, vânzările UE au scăzut cu 21 % în cursul perioadei examinate.
(108)
Toți producătorii UE au pierdut continuu din cota de piață, de la 78 % în 2006, la 75 % în 2007, 74 % în 2008 și 72 % în PA. Aceasta reprezintă o pierdere totală de 6 procente în cursul perioadei examinate. În același timp, cota de piață a importurilor chineze a câștigat aproximativ 6 puncte procentuale.
5.2.3. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
2006
2007
2008
PA
Număr de angajați
14 204
14 818
14 309
12 981
Indici 2006 = 100
100
104
101
91
Productivitate (unități/angajat)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indici 2006 = 100
100
95
90
83
Salarii anuale (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indici 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Numărul de angajați a crescut de la 14 204 angajați la sfârșitul anului 2006 la 14 818 angajați la sfârșitul anului 2007; a scăzut la 14 309 la sfârșitul anului 2008, numărul angajaților continuând să scadă până la 12 981, la sfârșitul PA. Aceasta înseamnă o pierderea a 1 328 de locuri de muncă, între 2008 și PA, ceea ce reprezintă peste o zecime din forța de muncă, în decurs de șase luni.
(110)
În paralel, productivitatea a trecut de la 3 500 de unități pe angajat în 2006 la 3 341 de unități pe angajat în 2007, 3 164 de unități pe angajat în 2008 și 2 903 de unități pe angajat în cursul perioadei de anchetă. Scăderea productivității, în special între 2008 și PA, poate fi explicată prin faptul că redimensionarea forței de muncă nu s-a făcut în același ritm cu scăderea producției. Acest lucru se este cauzat de posibilitatea limitată de reconversiune a acestei industrii sau prin închiderea temporară a utilajelor, precum și prin costurile ridicate ale indemnizațiilor acordate personalului în caz de disponibilizare. Ancheta a arătat că numărul de angajați a scăzut în special în intervalul dintre 2008 și PA. Costul salariilor a scăzut în cursul perioadei examinate. Se așteaptă ca investițiile efectuate de industria din Uniune în timpul PA să își mărească în continuare eficacitatea și productivitatea pe termen mediu și lung.
5.2.4. Amploarea marjei de dumping efective
(111)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt semnificativ superioare nivelului de minimis. În plus, având în vedere volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
5.2.5. Contextul contractual
(112)
Așa cum se arată la considerentul (20) și următoarele, majoritatea ARW produse în Uniune sunt comercializate prin licitații organizate în medie cu doi ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. În consecință, Comisia a examinat, de asemenea, contractele încheiate în cursul perioadei luate în considerare (care intră în vigoare după PA), pentru a stabili dacă se poate formula o concluzie cu privire la evoluția probabilă a livrărilor în ceea ce privește industria din Uniune după PA. Datele colectate nu permit însă în această etapă stabilirea unor concluzii bine întemeiate și vor fi supuse unor noi investigații.
5.3. Indicatori microeconomici
5.3.1. Observații generale
(113)
3 dintre cei 6 producători incluși în eșantion sunt mari grupuri cu capacități de producție în mai multe state membre, în timp cei ceilalți trei au structuri mai puțin importante concentrate în unul sau două state membre. În cursul perioadei examinate, 3 dintre unitățile de producție ale producătorilor incluși în eșantion au fost închise, prima în 2006, a doua în 2008 cu puțin înainte de PA, iar ultima spre sfârșitul PA.
5.3.2. Stocuri
(114)
Cifrele de mai jos reprezintă volumul stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion, la sfârșitul fiecărei perioade:
2006
2007
2008
PA
Stocuri (în mii de unități)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indice 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Stocurile au rămas sub 12 % din producție. Se reamintește faptul că acest indicator nu este foarte relevant, deoarece în Uniunea Europeană, producția de ARW are loc în mare măsură la comandă, iar stocul existent la un moment dat reprezintă în principal bunurile vândute care nu au fost încă livrate.
5.3.3. Prețurile de vânzare
(116)
Prețurile unitare de vânzare ale producătorilor din UE incluși în eșantion au fost stabile în 2006 și în 2007, situându-se la aproximativ 49 EUR pe unitate, dar au scăzut la 48 EUR pe unitate în 2008 și la 46,5 EUR pe unitate în cursul perioadei de anchetă. Aceasta reprezintă o scădere de peste 6 % în cursul perioadei luat în considerare și indică în același timp o scădere semnificativă în PA [a se vedea tabelul de la considerentul (86)].
5.3.4. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului și a investițiilor
(117)
Rentabilitatea produsului similar a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către societățile incluse în eșantion, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări. În timp ce pentru 2006 și 2007 pragul de rentabilitate era încă depășit, situația s-a schimbat drastic în 2008 și în PA din cauza scăderii volumului vânzărilor, reducerii prețurilor de vânzare și a unei structuri rigide a costurilor industriei, costurile fixe fiind ridicate.
2006
2007
2008
PA
Rentabilitate (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Tendința investițiilor în produsul în cauză ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion este prezentată în tabelul următor.
În EUR
2006
2007
2008
PA
Investiții (în mii EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indici 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabelul demonstrează că industria din Uniune și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu diminuarea rentabilității. Investițiile s-au realizat în special în utilaje pentru îmbunătățirea eficienței. Investițiile tot mai mari indică faptul că industria a avut totuși capacitatea de a mobiliza capital.
(120)
Totuși, în pofida acestor eforturi, randamentul investițiilor (return on investment, ROI) în produsul în cauză a înregistrat o scădere bruscă în cursul perioadei examinate, atingând - 40 % în PA. Aceasta confirmă deteriorarea rentabilității industriei și incapacitatea sa de a genera profit din investiții.
2006
2007
2008
PA
Randamentul investițiilor (ROI)
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indici 2006 = 100
100
24
-27
-80
Fluxul de lichidități (ca procentaj din cifra de afaceri)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indici 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
În perioada luată în considerare, producătorii incluși în eșantion au înregistrat și o scădere a fluxului operațional de lichidități cu 8,1 puncte procentuale, ceea ce reflectă în mare măsură scăderea rentabilității. Eșecul acestui indicator nu poate fi atribuit creșterii investițiilor, ci afacerilor operaționale care generează mai puține lichidități. De fapt, întrucât industria necesită aporturi constante de numerar pentru activele fixe, diminuarea fluxului de lichidități indică incapacitatea crescândă a industriei din Uniune și imposibilitatea sa de a se baza pe autofinanțare.
5.3.5. Costurile de producție și costul materiilor prime
(122)
Tabelul de mai jos prezintă costul mediu pe tonă în ceea ce privește produsul în cauză realizat de producătorii incluși în eșantion.
În EUR
2006
2007
2008
PA
Costul mediu de producție (pe unitate)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Costul mediu a rămas constant în cursul perioadei examinate, în medie, la un nivel de aproximativ 50 EUR pe unitate.
6. Concluzii privind prejudiciul
(124)
Din aceste motive, se concluzionează cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit prejudicii importante. Această concluzie este într-adevăr susținută de numărul de societăți sau de unități de producție care s-au închis (5 în segmentul OEM) sau care au intrat în insolvență (21 în segmentul AM și 4 în segmentul OEM) în cursul perioadei examinate.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(125)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping originare din țările în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Impactul importurilor din RPC
2.1. Generalități
(126)
Există o coincidență clară între creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping, a căror cotă de piață a câștigat 6 puncte procentuale între 2006 și PA și scăderea cu 6 puncte procentuale a cotei de piață înregistrate de producătorii Uniunii în aceeași perioadă. Ancheta a stabilit de asemenea existența unor efecte negative ale prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, care au fost în permanență subcotate în raport cu cele practicate de producătorii din Uniune.
(127)
O parte a susținut că cota de piață a importurilor originare din RPC este prea mică pentru a cauza prejudicii semnificative. Cu toate acestea, o cotă de piață globală de 12 %, pe o piață sensibilă la prețuri (în special în ceea ce privește segmentul OEM) nu poate fi considerată mică.
(128)
Trebuie amintit că volumul importurilor din RPC a crescut cu aproximativ 65 %, iar cota de piață estimată a acestora aproape că s-a dublat în cursul perioadei examinate. În plus, astfel cum s-a explicat la considerentul (86) și următoarele, prețurile de import din RPC au scăzut cu 8 % [a se vedea considerentul (89) și următoarele] și a avut loc o diminuare semnificativă a prețurilor [a se vedea considerentul (93) și următoarele]. Într-adevăr, creșterea bruscă a importurilor și diminuarea semnificativă a prețurilor sunt factorii principali care trebuie luați în considerare în acest caz.
(129)
Industria din Uniune a reacționat la dumpingul prejudiciabil reducându-și prețurile începând cu 2007. Cu toate acestea, din cauza presiunii exercitate de prețurile importurilor din China, industria din Uniune nu a fost în măsură să își păstreze cota de piață nici la aceste prețuri reduse. În cadrul licitațiilor din segmentul OEM, s-a constatat că ofertele la preț scăzut din China au jucat un rol esențial în reducerea prețurilor oferite de industria din Uniune. Totuși, în pofida reducerilor de preț efectuate de industria din Uniune, prețul mediu de vânzare al importurilor din China a rămas mai scăzut decât prețurile practicate de industria din Uniune. În consecință, vânzările industriei din Uniune au scăzut în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. Având în vedere că în cursul perioadei de anchetă prețurile din China au scăzut și mai mult în comparație cu anul 2006, industria din Uniune a trebuit să își reducă încă o dată prețurile, pentru a se menține pe piață. Rentabilitatea sa a scăzut sub pragul minim - fapt ce nu-i va permite să-și continue operațiunile în timp.
(130)
Prin urmare, este clar că există o puternică legătură între creșterea semnificativă a volumelor importurilor la prețuri tot mai scăzute și prejudiciul suferit de către industria din Uniune. În consecință, se poate concluziona că, în această etapă, există o legătură de cauzalitate între importurile la prețuri scăzute din China și prejudiciul semnificativ suferit de industria din Uniune.
2.2. Segmentarea în ceea ce privește produsul în cauză
(131)
S-a argumentat că OEM și AM sunt două canale de vânzări distincte, fără a exista vreo interacțiune semnificativă între ele. Pe această bază, s-a susținut în special că prejudiciul suferit de industria din Uniune, care își canalizează majoritatea vânzărilor către segmentul OEM (85 % dintre producătorii incluși în eșantion), nu ar fi putut fi cauzat de importurile din China care se concentrează în mod predominant pe segmentul AM și se adresează doar în mică măsură segmentului OEM.
(132)
Deși canalele de distribuție sunt într-adevăr distincte, conform constatărilor Comisiei, este posibilă o anumită interacțiune, deși nu directă. Cu toate acestea, pentru a avea o imagine cât mai completă a situației de față, cele două segmente au fost luate în considerare separat.
(133)
În segmentul AM, prejudiciul constatat poate fi cu siguranță atribuit volumelor mari de importuri la prețuri scăzute din China, care reprezintă până la 34 % din acest segment. În segmentul OEM, care reprezintă majoritatea consumului UE (35 milioane de unități din aproximativ 50), prezența chineză în ceea ce privește volumul este mult mai mică (maximum 6 %). Totuși, astfel cum s-a explicat deja, trebuie să se rețină că prejudiciul suferit cu privire la vânzările OEM este determinat de prețurile scăzute din China și are într-adevăr legătură cu prețurile. Mai exact, există indicii că producătorii de autoturisme utilizează ofertele din China ca punct de referință, ceea ce conduce la diminuarea prețurilor producătorilor de ARW din UE în cadrul licitațiilor. Pentru a rămâne pe piață, producătorii din Uniune nu au altă soluție decât să cedeze și să își reducă prețurile.
(134)
De asemenea, nu se poate exclude faptul că tendințele de diminuare a prețurilor din segmentul AM au un efect asupra prețurilor OEM. Într-adevăr, o comparație între prețurile AM și OEM a arătat că în timp ce cele din urmă au fost în medie mai mari decât primele până în 2007, acest lucru s-a schimbat în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta indică faptul că presiunea prețurilor de pe segmentul OEM a fost mult mai pronunțată în ultimii ani.
(135)
În consecință, se consideră în mod provizoriu că importurile din China au cauzat prejudicii industriei din Uniune atât în ceea ce privește segmentul AM, cât și segmentul OEM. În orice caz, acest lucru va fi examinat în continuare.
3. Efectele altor factori
3.1. Impactul importurilor din țările terțe, altele decât
3.1.1. Impactul importurilor din Turcia
(136)
Așa cum se arată la considerentul (99) și următoarele, Turcia este al doilea importator ca mărime după China. În cursul perioadei examinate, importurile din Turcia au deținut, pe piața UE, o cotă de piață de aproximativ 7 %. În tabelul de mai jos sunt comparate prețurile importurilor din toate țările terțe cu cele ale producătorilor UE.
În EUR/unitate
2006
2007
2008
PA
Turcia
40,8
42,6
52,4
40,7
Producători UE incluși în eșantion
49,7
49,7
48
46,5
China
34,7
33,5
31,4
31,9
Diferența dintre producătorii din Turcia și cei din UE
8,9
7,1
4,4
5,8
Diferența dintre producătorii din China și cei din UE
15
16,2
16,6
14,6
(137)
În cursul perioadei examinate, prețurile din Turcia au fost în permanență mai mici decât cele ale producătorilor UE incluși în eșantion, cu excepția anului 2008. În cursul perioadei de anchetă, diferența de preț dintre producătorii din Turcia și producătorii din Uniune a fost de 5,7 EUR (+/- 12,3 % din prețurile UE), în timp ce diferența de preț în ceea ce privește China a fost de 14,5 EUR (+/- 31 %). Din aceste motive, este rezonabil să se concluzioneze cu titlu provizoriu că, în cursul perioadei de anchetă, prețurile mai scăzute ale importurilor din Turcia au avut un oarecare impact negativ asupra situației industriei din UE, însă nu atât de mare încât să fie afectată legătura de cauzalitate dintre importurile din China care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria Uniunii.
3.1.2. Impactul importurilor din țările terțe, altele decât Turcia
(138)
În ceea ce privește importurile din alte țări decât China și Turcia, cota de piață cumulată a acestora a scăzut de la 9 % în 2006 la 8,3 % în cursul perioadei de anchetă [a se vedea considerentul (99)]. În aceeași perioadă, prețurile echivalente au rămas apropiate de cele ale producătorilor din Uniune. Din aceste motive, se consideră că importurile din alte țări terțe decât China și Turcia nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.2. Impactul crizei economice
(139)
Unele părți au susținut că importurile din China au fost absorbite de o creștere a consumului UE în 2007 și că diminuarea consumului în 2008 a coincis cu criza economică și cu diminuarea vânzărilor din industria autoturismelor. Conform acestui argument, acești factori au reprezentat cauzele principale ale rezultatelor slabe înregistrate de industria Uniunii.
(140)
Criza economică a avut într-adevăr un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, din cauza consumului în scădere și efectelor prețurilor tot mai mici. Între 2008 și PA, consumul a scăzut cu 14,5 %.
(141)
Producătorii de ARW acționează în simbioză cu industria autoturismelor, care a fost grav afectată de criză. Tabelul de mai jos indică evoluția volumelor producției de autoturisme din Europa în cursul perioadei examinate. Este adevărat că autoturismele au ARW fie de aluminiu, fie de oțel, proporția fiind dificil de stabilit. Cu toate acestea, nu există indicii că această proporție s-ar fi schimbat în mod semnificativ în cursul perioadei examinate. În consecință, nu poate fi exclus faptul că diminuarea volumului producției de autoturisme - care a scăzut într-adevăr în mod dramatic între sfârșitul anului 2008 și PA, ar avea un impact asupra volumului vânzărilor producătorilor de ARW. Tabelul de mai jos arată faptul că scăderea volumului producției a fost într-adevăr de peste 15 % între 2008 și PA.
În UE 27
2006
2007
2008
PA
Producția în Europa (în mii de unități)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Cu toate acestea, analiza indicatorilor economici ai industriei Uniunii arată că tendința de scădere a început cu mult înainte de criza economică și a coincis cu pătrunderea pe piață a importurilor din China. De exemplu, calculul rentabilității demonstrează faptul că tendința de scădere a început între 2006 și 2007 (o scădere cu 2,5 %), a continuat între 2007 și 2008 (o altă scădere cu 2,2 %) și a atins cea mai mare scădere, cu 6,9 % între 2008 și PA.
(143)
În plus, importurile din China au continuat să fie tot mai prezente pe piață, în ciuda consumului în scădere, atingând 12,4 % în cursul perioadei de anchetă. Volumul și cota de piață a acestora au crescut constant, iar prețurile au fost în permanență mai mici decât cele practicate de industria din UE. Totuși, ar fi fost de așteptat ca criza să afecteze toți operatorii de pe piață în mod similar. Cu toate acestea, astfel cum s-a explicat mai sus, importurile din China au crescut, la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile UE în cazul de față. În consecință, este rezonabil să se concluzioneze că, dacă nu ar fi fost criza economică, volumul și cota de piață a importurilor din China ar fi crescut și mai mult.
(144)
Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că criza economică, chiar dacă a contribuit la prejudiciile suferite de industria Uniunii, nu pare să fie, în sine, un factor care să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul semnificativ. Dimpotrivă, volumul importurilor din China ar fi trebuit în mod normal să scadă odată cu scăderea consumului, așa cum s-a întâmplat în cazul importurilor din alte țări terțe și, în special, al vânzărilor industriei UE (care, se reamintește, au scăzut în mod proporțional cu creșterea importurilor din China).
3.3. Impactul evoluției rezultatelor la export ale industriei din Uniune
(145)
Activitatea de export a producătorilor din Uniune a rămas scăzută în cursul perioadei luate în considerare (sub 2 % din totalul vânzărilor producătorilor UE incluși în eșantion). Astfel, aceasta nu ar putea avea niciun impact negativ asupra situației precare a industriei din Uniune și nu poate afecta legătura de cauzalitate.
3.4. Concurența dintre producătorii din Uniune și concentrarea pe piața UE
(146)
Numărul de producători de ARW (aproximativ treizeci) care își desfășoară activitatea pe piața UE sugerează faptul că piața UE este foarte competitivă, deși este în același timp caracterizată de un nivel înalt de concentrare industrială, cele mai mari trei societăți ale deținând o cotă de 60 % din producția totală, alte două aproximativ 8 %, iar patru societăți aproximativ 4 %. Datele disponibile cu privire la volumul producției arată că ceilalți producători sunt întreprinderi mici și mijlocii.
(147)
Trebuie remarcat că o serie de producători mai mici și-au încetat producția înainte de 2008, în 2008 și în cursul perioadei de anchetă. Aceasta ar putea sugera că concurența dintre producătorii Uniunii - și aparentul proces neîntrerupt de concentrare - au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii. Cu toate acestea, datele anchetei arată că nu numai micii producători sunt afectați. În realitate, producătorii mai mari și mai mici sunt influențați în mod similar de această evoluție. În consecință, nu se poate concluziona că concurența dintre producătorii Uniunii a contribuit în mod semnificativ la importantul prejudiciu suferit de industria Uniunii.
3.5. Preferințele consumatorilor în ceea ce privește oțelul și ARW
(148)
S-a susținut că cererea din ce în ce mai mică de ARW ar putea fi o modificare a preferințelor consumatorilor determinată de criza economică, aceștia orientându-se către roțile de oțel, care sunt mai puțin costisitoare. Totuși, nu a fost depus niciun element în sprijinul acestei afirmații. În această etapă și în lipsa oricăror date în sprijinul acestui argument, această evoluție nu a putut fi confirmată.
3.6. Combinația de produse
(149)
Unele părți au susținut că creșterea importurilor din China s-a datorat creșterii cererii pentru unele tipuri specifice de roți, de înaltă tehnologie, produse în RPC (respectiv roți forjate sau obținute prin turnare în flux), care nu ar fi produse în UE (în cantități semnificative). În consecință, importurile din RPC nu ar fi putut cauza un prejudiciu industriei din Uniune. Ancheta a stabilit însă că acele importuri au constituit numai o foarte mică parte din totalul importurilor din RPC. Prin urmare, s-a impus respingerea argumentului.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(150)
Ar trebui reamintit faptul că în acest caz, s-a constatat că a existat o scădere semnificativă a producției și a vânzărilor, a cotei de piață, precum și o diminuare a prețurilor, ducând la pierderi în industria Uniunii. Volumul importurilor din RPC, care au dus la o scădere semnificativă a prețurilor industriei din Uniune, precum și a cotei de piață a acestora, au crescut în aceeași perioadă.
(151)
Comisia a analizat, de asemenea, toți ceilalți factori care ar fi putut să contribuie la prejudiciul semnificativ suferit de industria Uniunii. În acest sens, s-a constatat că criza economică, importurile din Turcia și concurența dintre producătorii din Uniune, care a condus la un proces de concentrare, ar fi putut influența într-o oarecare măsură situația prejudiciului. Cu toate acestea, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că impactul acestora probabil nu va afecta legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat, astfel cum se precizează mai sus.
(152)
Pe baza analizei de mai sus, care s-a axat pe efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că există o legătură de cauzalitate între importurile din RPC care au făcut unui dumping și prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
F. INTERESELE UNIUNII
1. Interesele industriei din Uniune
(153)
Producția din Uniune a manifestat un grad înalt de cooperare și de sprijin pentru acest caz (peste 70 %). Aceasta indică faptul că impunerea unor măsuri este evident în interesul producătorilor din UE.
(154)
Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă prejudicii semnificative din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum este prezentat la considerentul (93) și următoarele.
(155)
Este de așteptat ca industria din Uniune să beneficieze de măsuri care ar preveni probabil un nou val de importuri la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping.
(156)
Dacă nu se impune nicio măsură, este de așteptat ca volumul de ARW la prețuri scăzute, care fac obiectul unui dumping, să crească în continuare, în special în segmentul AM. În plus, nu se poate exclude ca presiunea tot mai mare asupra prețurilor și pătrunderea în segmentul AM vor avea cel puțin un efect indirect asupra situației din segmentul OEM. În acest sens, s-a constatat că anumiți producători din țara în cauză se îndreaptă sau s-au îndreptat deja către partea din mijloc sau de sus a segmentului AM și apoi mai departe, către segmentul OEM - având prețuri foarte scăzute. Este de așteptat ca această evoluție să continue și să pună în același timp în pericol grupul mare de producători din Uniune care își desfășoară activitatea în segmentul OEM. Având în vedere că situația financiară și rentabilitatea acelor producători nu sunt destul de solide pentru a face față unei noi presiuni a prețurilor exercitate de importurile care fac obiectul unui dumping și care au subcotat în mod semnificativ prețurile acestora, desființarea progresivă a unui număr mare de producători din Uniune, dacă nu a tuturor producătorilor, este foarte probabilă.
2. Interesul importatorilor
(157)
În exercițiul de eșantionare [a se vedea considerentul (13) de mai sus], au fost aleși 5 importatori neafiliați și 2 utilizatori, pe baza volumului importurilor acestora.
(158)
Cooperarea dintre importatorii independenți reprezintă în general sub 10 % din volumul total al importurilor din RPC.
(159)
Ancheta a arătat că majoritatea importatorilor sunt comercianți specializați în accesoriile auto. Se pot distinge două categorii. O categorie constă în principal în societăți care importă și revând ARW sub marcă proprie, a căror producție a fost externalizată în RPC. Totuși, aceste societăți nu sunt afiliate exportatorilor chinezi. Importatorii din această categorie desfășoară, de obicei, activități „cu valoare adăugată” nelipsită de importanță în UE (de exemplu, design, cercetare și dezvoltare) și, uneori, propriul lor lanț de distribuție, cu un nivel corespunzător de ocupare a forței de muncă. A doua categorie constă în importatori/distribuitori, comercianți care se axează mai mult pe volum decât pe marcă. În general, acești importatori au costuri structurale reduse și desfășoară puține activități cu valoare adăugată în interiorul Uniunii.
(160)
Nivelul scăzut de cooperare al importatorilor independenți indică faptul că impunerea unor măsuri nu ar avea vreun impact semnificativ asupra activității acestora. Într-adevăr, în ceea ce privește importatorii/distribuitorii cooperanți, s-a constatat că revânzarea ARW provenind din China reprezintă între 1 % și 6 % din cifra totală de afaceri a acestora. Situația societăților de externalizare este mai complexă, deoarece activitățile de revânzare a ARW din China pot reprezenta aproximativ întreaga activitate a acestora. Măsurile, dacă vor fi instituite, vor avea cu siguranță un impact asupra activității acestora - chiar dacă, în această etapă, este dificil să se evalueze cu exactitate gradul impactului. Acest aspect va fi examinat în mai mare detaliu.
3. Interesele utilizatorilor
3.1. Generalități
(161)
Au fost trimise chestionare către aproximativ 20 de utilizatori identificați. La anchetă au colaborat 13 producători de autoturisme. De asemenea, au colaborat două asociații reprezentând utilizatorii și importatorii de ARW din segmentele OEM și AM.
(162)
Potrivit datelor Eurostat, importurile utilizatorilor cooperanți reprezintă 19 % din totalul importurilor din RPC. Cifrele Eurostat nu permit să se identifice cu exactitate dacă vânzările de produse importate s-au realizat pe segmentul OEM sau AM. Astfel cum s-a menționat mai sus la considerentul (133), s-a putut totuși realiza o diferențiere între segmentele OEM și AM, indicând faptul că segmentul OEM reprezintă între 20 și 30 % din totalul importurilor din RPC. Din aceste motive, este rezonabil să se presupună că segmentul OEM a cooperat în mod semnificativ.
(163)
Producătorii de autoturisme par în medie să se bazeze pe produsele din China numai într-o măsură limitată. Luați în considerare separat, producătorii de autoturisme cooperanți utilizează diferite modele comerciale. Unii dintre aceștia nu importă deloc din China, alții importă sub 5 %, însă unii importă până la 30 % din necesar.
(164)
Atât utilizatorii care importă, cât și cei care nu importă se opun impunerii unor măsuri. Unul dintre principalele argumente este faptul că producătorii de autoturisme au interesul de a păstra diferite surse de aprovizionare și de a beneficia de concurența de pe piața roților. Măsurile i-ar face să depindă prea mult de un număr limitat de producători europeni. Totuși, acest argument nu pare în sine decisiv, din cauza faptului că există importuri semnificative din alte țări terțe.
3.2. Costul măsurilor
(165)
ARW reprezintă aproximativ 1 % din costul unui autoturism. Aplicarea unei măsuri de 20 % asupra ARW ar conduce astfel la creșterea costurilor cu 0,2 %. Pentru producătorii de autoturisme care importă maximum 5 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor în ceea ce privește producția globală de autoturisme ar fi astfel de 5 % din 0,2 %, adică de 0,01 %. Însă chiar și pentru acei producători de autoturisme care importă până la 30 % din ARW din China, creșterea totală a costurilor ar fi de 30 % din 0,2 %, adică de 0,06 %. În consecință, măsurile ar avea un impact foarte limitat asupra costurilor. În plus, se pare că este caracteristică destul de comună ca ARW importate de producătorii de autoturisme la un anumit preț (în scopul argumentării, 50 EUR), să fie vândute către consumatorul final la un preț de trei sau patru ori mai mare (adică 200 EUR).
3.3. Costul schimbării furnizorului
(166)
Astfel cum s-a explicat mai sus, ARW de pe segmentul OEM sunt de obicei dezvoltate cu 2 ani înainte de lansarea unui nou model de autoturism. Schimbarea furnizorului necesită timp (cel puțin 6 luni) și ar putea, de asemenea, să genereze costuri suplimentare de prelucrare. Cu toate acestea, ancheta a arătat că majoritatea producătorilor de autoturisme își diversifică sursele de aprovizionare în mod firesc, adică își divizează producția de ARW specifice între doi (sau mai mulți) producători. Această dublă sursă de furnizare este de asemenea valabilă pentru acele modele care sunt importate din RPC, pentru a asigura securitatea aprovizionării. În consecință, se pare că riscul de a trece la un alt furnizor este deja luat în considerare în decizia de aprovizionare din RPC. În plus, contractele încheiate în cursul anchetei arată că producătorii de autoturisme pot în general să rezilieze contractul în orice moment, fără nicio penalitate.
3.4. Argumente suplimentare ale părților
(167)
Unele părți au susținut că impunerea unor taxe asupra ARW originare din RPC ar reprezenta un alt avantaj pentru producătorii de autoturisme din Coreea de Sud, pe lângă taxa de 0 % aplicată pentru autoturisme în temeiul Acordului de liber schimb. Potrivit acestui argument, producătorii de autoturisme din Coreea de Sud ar avea în continuare acces la ARW chineze cu prețuri scăzute și ar putea chiar solicita rambursarea taxelor pentru autoturismele exportate către UE (taxa plătită la importul anumitor piese auto poate fi solicitată la exportul acelui autoturism). Aplicarea unei măsuri antidumping în cazul ARW din China i-ar dezavantaja pe producătorii de autoturisme din Europa în ceea ce privește autoturismele sud coreene importate în UE cu o taxă de 0 %.
(168)
În acest sens, trebuie remarcat autoturismele originare din Coreea de Sud au în prezent o cotă de piață de doar 3 % în UE. Cu toate că este dificil de prevăzut care va fi evoluția importurilor de autoturisme din Coreea, având în vedere impactul direct foarte limitat asupra costurilor exercitat de măsurile aplicate asupra producătorilor de autoturisme din UE, în acest moment, nu se poate concluziona că impunerea unor măsuri antidumping asupra ARW din China ar avea un rol semnificativ în acest sens.
4. Interesele consumatorilor
(169)
Nu s-a prezentat niciun argument în ceea ce privește impactul măsurilor asupra consumatorilor finali. Acest aspect, alături de impactul costurilor scăzute și strategiile de stabilire a prețurilor ale producătorilor de autoturisme constatate în această anchetă arată într-adevăr improbabilitatea oricărui efect apreciabil asupra prețurilor de consum.
5. Interesele furnizorilor
(170)
Cinci furnizori de materii prime/echipamente pentru producătorii de ARW din Uniune au răspuns la chestionarul adresat furnizorilor. Aceștia furnizează lingouri de aluminiu/aliaje primare de turnătorie, vopsele/grunduri sau mașini cu presiune scăzută. În ceea ce privește furnizorii de lingouri, vânzările către industria din Uniune reprezintă doar o mică parte din activitatea acestora (sub 6 % din cifra totală de afaceri), ceea ce arată interesul lor relativ moderat cu privire la stabilirea unor măsuri antidumping privind ARW din China. În ceea ce privește alți furnizori (de utilaje, de vopsele sau de mașini cu presiune scăzută), vânzările acestora către industria din Uniune variază între 30 % și 50 % din cifra lor totală de afaceri. Având în vedere că aceste societăți sunt IMM-uri, viabilitatea industriei din Uniune este esențială pentru operațiunile acestora.
6. Concluzie privind interesul Uniunii
(171)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesele Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive convingătoare împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de ARW originare din RPC.
G. MĂSURI PROVIZORII
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(172)
Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesele Uniunii, ar trebui instituite măsuri provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, originare din RPC.
(173)
Pentru a determina nivelul acestor taxe, s-a ținut seama de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru eliminarea prejudiciului suferit de industria din Uniune.
(174)
Astfel cum s-a precizat la considerentul (20), piața ARW este caracterizată prin existența a două segmente relativ distincte. În urma anchetei s-a constatat, de asemenea, că vânzările realizate de producătorii din Uniune erau concentrate în segmentul OEM, reprezentând 85 % din totalul vânzărilor efectuate de industria Uniunii.
(175)
În vederea impunerii unor măsuri provizorii, s-a considerat adecvată evaluarea unei marje a prejudiciului care ia în considerare această situație specifică a pieței.
(176)
În segmentul OEM, cumpărătorii de ARW (care sunt producători de autoturisme) își plasează în general comenzile ca urmare a unor licitații. În consecință, același model de roată, destinat aceluiași model de autoturism, poate de multe ori să fie comandat de la mai multe surse, adesea în același timp de la un furnizor chinez și la unul din UE. S-a considerat cu titlu provizoriu că acest proces reflectă cu exactitate concurența în materie de prețuri medii care a existat în cursul perioadei de anchetă între furnizorii din China și furnizorii din Uniune, pentru același contract.
(177)
În consecință, s-a considerat adecvat să se calculeze marja de subcotare pe baza prețurilor identificate din datele prezentate de producătorii UE și de exportatorii chinezi în cadrul concurenței pentru același contract.
(178)
La calculul valorii taxei necesare pentru a înlătura efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile de producție și să obțină un profit rezonabil. În ceea ce privește costul producției, s-au făcut ajustări cu privire la pierderea efectivă suferită de industria Uniunii în cursul perioadei de anchetă (- 5,4 %). De asemenea, s-a considerat că un profit rezonabil înainte de impozitare care poate fi obținut de o industrie de acest tip, în condiții normale de concurență, adică în lipsa unor importuri care fac obiectul unui dumping, în urma vânzării de produse similare în cadrul Uniunii ar trebui evaluat prin referire la rentabilitatea obținută în 2006, care a atins + 3,2 %. Într-adevăr, în acest an, volumul importurilor din China a fost relativ scăzut. Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria Uniunii.
(179)
Pe această bază, marja de subcotare este de 20,6 %.
(180)
Acest rezultat a fost confirmat și de un calcul suplimentar bazat pe o comparație între unele contracte de licitație prezentate de anumiți producători de autoturisme în cursul anchetei. Într-adevăr, atunci când producătorii de autoturisme au comandat același model de ARW atât de la un producător chinez, cât și de la un producător din Uniune, marja de subcotare constatată, ținând seama de ajustările efectuate, astfel cum se explică la considerentul (93) și următoarele de mai sus, a fost la fel de mare ca cea stabilită la considerentul anterior.
(181)
Trebuie remarcat că această marjă de subcotare este mai mică decât marjele de dumping stabilite mai sus la considerentul (76) și următoarele și ar trebui, în consecință, să reprezinte baza de stabilire a nivelului taxei în conformitate cu regula taxei mai mici.
(182)
Având în vedere metodologia aplicată în acest caz pentru a stabili nivelul de eliminare a prejudiciului, se consideră că este imposibil să se specifice niveluri individuale ale taxei antidumping, în conformitate cu a doua teză de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Aceasta se datorează în special lipsei unor date credibile în vederea efectuării analizei pentru fiecare societate în parte. În consecință, se hotărăște cu titlu provizoriu să se impună o taxă antidumping națională asupra tuturor importurilor originare din China, la nivelul marjei de subcotare de 20,6 %.
2. Măsuri provizorii
(183)
Ținând seama de cele de mai sus, s-a considerat că este necesară instituirea unei taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest caz, rata taxei ar trebui stabilită, în consecință, la nivelul marjei prejudiciului constatat.
(184)
Prin urmare, taxa antidumping propusă este de 20,6 %.
H. COMUNICARE
(185)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile acestora vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping înaintate în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi avute din nou în vedere în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune prin prezentul regulament o taxă antidumping provizorie la importurile de roți de aluminiu pentru autovehiculele încadrate la codurile NC 8701 - 8705, cu sau fără accesoriile lor, având sau nu pneuri montate, încadrate în prezent la codurile NC ex 8708 70 10 și ex 8708 70 50 (codurile TARIC 8708701010 și 8708705010) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net, franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 20,6 %.
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2010.