NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 757/2010
ze dne 24. srpna 2010,
kterým se mění přílohy I a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 ze dne 29. dubna 2004 o perzistentních organických znečišťujících látkách a o změně směrnice 79/117/EHS (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením (ES) č. 850/2004 se do právních předpisů Evropské unie zavádí závazky dané Stockholmskou úmluvou o perzistentních organických znečišťujících látkách (dále jen „úmluva“), schválenou rozhodnutím Rady 2006/507/ES ze dne 14. října 2004 o uzavření Stockholmské úmluvy o perzistentních organických znečišťujících látkách jménem Evropského společenství (2) a Protokolem o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přesahujícím hranice států z roku 1979 (dále jen „protokol“) schváleným rozhodnutím Rady 2004/259/ES ze dne 19. února 2004 o uzavření Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států z roku 1979 jménem Společenství (3).
(2)
Na základě návrhů látek obdržených od Evropské unie a jejích členských států, Norska a Mexika ukončil Výbor pro hodnocení perzistentních organických znečišťujících látek ustanovený v rámci úmluvy svou práci na devíti navržených látkách a dospěl k závěru, že tyto látky splňují kritéria úmluvy. Na čtvrtém zasedání konference smluvních stran, která se konala ve dnech 4.-8. května 2009 (dále jen „COP4“) bylo odsouhlaseno zařazení všech devíti látek do příloh úmluvy.
(3)
Vzhledem k rozhodnutím přijatým na zasedání COP4 by měly být odpovídajícím způsobem změněny přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004. Příloha I nařízení (ES) č. 850/2004 by měla být změněna s ohledem na to, že látky mohou být zařazeny pouze do úmluvy.
(4)
Zasedání COP4 rozhodlo o zařazení osmi látek do přílohy A úmluvy (Odstraňování). Devátá látka, kyselina perfluoroktansulfonová a její deriváty (dále jen „PFOS“), je v celosvětovém měřítku stále hojně používána a zasedání COP4 rozhodlo zařadit ji do přílohy B úmluvy (Omezení) se stanoveným rozsahem výjimek. Nařízení (ES) č. 850/2004 má obdobnou strukturu s přílohou I (zakázané látky) a přílohou II (látky podléhající omezením). Úmluva obsahuje povinnosti zakázat nebo omezit výrobu, použití, dovoz a vývoz chemických látek uvedených v přílohách A a B úmluvy. Zařazením látky obsažené v rozhodnutí COP4 do nařízení (ES) č. 850/2004 je rozsah omezení uveden s rozhodnutím COP4 do souladu, protože nařízení (ES) č. 850/2004 zahrnuje podmínky pro výrobu, použití a nakládání s odpady společně s podmínkami omezujícími uvádění na trh.
(5)
Uvedení na trh a používání PFOS bylo v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (4). V Evropské unii zahrnují stávající omezující podmínky pro PFOS jenom několik výjimek ve srovnání s těmi, které schválilo zasedání COP4. PFOS byly také zařazeny do přílohy I aktualizovaného protokolu přijatého dne 18. prosince 2009. Z tohoto důvodu by měly být PFOS spolu s ostatními osmi látkami zařazeny do seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky uvedené v příloze XVII, které se mohly uplatnit v případě PFOS, jsou převzaty a pouze s několika změnami zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004. Výjimky by měly podléhat povinnosti použití nejlepší dostupné techniky, je-li aplikovatelná. Zvláštní výjimka pro použití PFOS jako smáčedel určených k použití v kontrolovaných systémech elektrolytického pokovování je omezená dobou platnosti v souladu s rozhodnutím COP4. Pokud je to technicky odůvodněné, může být na základě rozhodnutí konference smluvních stran úmluvy doba platnosti prodloužena. Členské státy musí každé čtyři roky podávat zprávu o použití schválených výjimek. Jako smluvní strana úmluvy by Evropská unie měla podávat zprávy na základě zpráv členských států. Komise by měla nadále přešetřovat přetrvávající výjimky a dostupnost jiných bezpečnějších látek nebo technologií.
(6)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro PFOS, aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení a aby tak byl zároveň zabezpečen soulad s úmluvou. Prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 bylo povoleno použití PFOS v množství nepřesahujícím určité mezní hodnoty. Dokud nebudou dostupné další informace, mezní hodnota pro PFOS ve výrobcích uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 představuje hranici, pod níž nemohou být PFOS použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Tyto mezní hodnoty by tedy měly omezit použití PFOS na úroveň odpovídající nezáměrné stopové kontaminaci. Pro PFOS jako látky nebo přípravky by mělo toto nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň. Aby bylo vyloučeno záměrné užívání, měla by být tato úroveň nižší než úroveň stanovená nařízením (ES) č. 1907/2006.
(7)
Uvedení na trh a používání pentabromdifenyletheru a oktabromdifenyletheru je v Evropské unii omezeno prostřednictvím přílohy XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 s maximálním koncentračním limitem 0,1 % hmotnostních, pod jehož hranicí se o omezení neuvažuje. Zasedání COP4 rozhodlo začlenit do seznamu kongenery přítomné v komerčních formách pentabromdifenyletherů a oktabromdifenyletherů, které mají charakter perzistentních znečišťujících látek. K zajištění souladu v případě těchto derivátů, identifikovaných COP4 jako látky s charakterem perzistentních organických znečisťujících látek, by mělo nařízení (ES) č. 850/2004 uplatnit stejný přístup jako příloha XVII nařízení (ES) č.1907/2006. Z tohoto důvodu by měly být deriváty hexabromdifenylether, heptabromdifenylether, tetrabromdifenylether a pentabromdifenylether zařazeny do přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004.
(8)
Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 850/2004 vztahující se na látky, které se vyskytují jako nezáměrné stopové kontaminující látky, by mělo být definováno pro polybromované difenylethery (PBDE), aby bylo zajištěno harmonizované uplatňování a kontrola nařízení, a zároveň aby tak byl zabezpečen soulad s úmluvou. Nařízení by mělo stanovit pevnou mezní hodnotu pro posouzení nezáměrných stopových kontaminací PBDE v látkách, přípravcích a výrobcích. Vzhledem k nově dostupným informacím a přezkumu provedenému Komisí, v souladu s cíli tohoto nařízení, představuje mezní hodnota pro PBDE obsažené ve výrobcích z recyklovaných materiálů uvedená v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 hranici nezáměrného stopového znečištění, pod níž nemohou být PBDE použity záměrně, s ohledem na možnosti stávajících metod pro kontrolu a provádění. Pro PBDE jako chemické látky, přípravky nebo výrobky by mělo nařízení stanovit mezní hodnotu na odpovídající podobnou úroveň.
(9)
Je nutné upřesnit, že zákaz uvedený v článku 3 nařízení (ES) č. 850/2004 se netýká výrobků s obsahem PBDE a PFOS, které jsou v době vstupu tohoto nařízení v platnost již používány.
(10)
DDT a hexachlorcyklohexany (HCH) včetně lindanu by měly být zařazeny bez výjimek. Část A přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 povoluje členským státům zachovat stávající výrobu a používání DDT k výrobě dikofolu. Žádný z členských států v současné době tuto výjimku nevyužívá. Navíc bylo zamítnuto zařazení dikofolu do přílohy 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (5), stejně jako do směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (6). Uvedená výjimka by proto měla být zrušena. HCH, včetně lindanu, jsou zařazeny do části B přílohy I nařízení (ES) č. 850/2004 se dvěma zvláštními výjimkami pro určité zvláštní použití. Výjimky vypršely dne 1. září 2006 a 31. prosince 2007, a měly by proto být zrušeny.
(11)
V souladu s rozhodnutím zasedání COP4 by měl být pentachlorbenzen doplněn do přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004, a stává se tak předmětem obecného zákazu a ustanovení, které se v uvedeném nařízení týkají snižování úniků. Látky chlordekon a hexabrombifenyl by měly být přeřazeny do přílohy I části A, protože jsou nyní zařazeny do obou mezinárodních dokumentů.
(12)
V souladu s článkem 22 úmluvy vstupují změny jejích příloh A, B a C v platnost po uplynutí jednoho roku od sdělení depozitáře o změně, což bude 26. srpna 2010. V návaznosti na to a z důvodu zajištění souladu by toto nařízení mělo vstoupit v platnost ke stejnému datu. Vstup tohoto nařízení v platnost je tedy naléhavý.
(13)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného směrnicí 67/548/EHS,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a III nařízení (ES) č. 850/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 26. srpna 2010.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. srpna 2010.
REGULAMENTUL (UE) NR. 757/2010 AL COMISIEI
din 24 august 2010
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți în ceea ce privește anexele I și III
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți și de modificare a Directivei 79/117/CEE (1), în special articolul 14 alineatul (1),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 850/2004 implementează în legislația Uniunii angajamentele stabilite în Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (denumită în continuare „Convenția”) și aprobate prin Decizia 2006/507/CE a Consiliului din 14 octombrie 2004 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Convenției de la Stockholm privind poluanții organici persistenți (2), precum și în Protocolul la Convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi, referitor la poluanții organici persistenți (denumit în continuare „Protocolul”) aprobat prin Decizia 2004/259/CE a Consiliului din 19 februarie 2004 privind încheierea, în numele Comunității Europene, a Protocolului la Convenția din 1979 privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi, referitor la poluanții organici persistenți (3).
(2)
Ca urmare a nominalizărilor de substanțe primite din partea Uniunii Europene și a statelor sale membre, a Norvegiei și a Mexicului, Comitetul de examinare a poluanților organici persistenți, instituit în temeiul Convenției, și-a încheiat activitatea cu privire la cele nouă substanțe propuse, despre care s-a constatat că respectă criteriile din Convenție. Cu ocazia celei de a patra Conferințe a Părților la Convenție, desfășurată în perioada 4-8 mai 2009 (denumită în continuare „COP4”), s-a convenit adăugarea tuturor celor nouă substanțe în anexele la Convenție.
(3)
Ținând cont de deciziile luate cu ocazia COP4, este necesară actualizarea anexelor I și III la Regulamentul (CE) nr. 850/2004. Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 trebuie modificată pentru a se lua în considerare faptul că substanțele pot fi enumerate doar în Convenție.
(4)
COP4 a decis includerea a opt dintre substanțe în anexa A (Eliminare) la Convenție. Cea de a noua substanță, acidul perfluoroctan sulfonic și derivații săi (denumiți în continuare „PFOS”), este utilizată în continuare pe scară largă în lumea întreagă, iar COP4 a decis să o includă în anexa B (Restricție), prevăzând totodată o serie de derogări. Regulamentul (CE) nr. 850/2004 are o structură similară, având o anexă I (Interdicții) și o anexă II (Limitări). Convenția prevede obligații de interzicere sau limitare a producerii, utilizării, importării și exportării substanțelor enumerate în anexele A și B. Prin includerea substanței vizate de deciziile COP4 în Regulamentul (CE) nr. 850/2004, domeniul de aplicare a limitărilor este adus în conformitate cu decizia COP4, în măsura în care Regulamentul (CE) nr. 850/2004 include, pe lângă restricționarea introducerii pe piață, condițiile referitoare la producerea, utilizarea și gestionarea deșeurilor.
(5)
Introducerea pe piață și utilizarea PFOS-urilor au fost restricționate în Uniune în temeiul anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (4) privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH). Restricția privind PFOS actualmente în vigoare în Uniune conține doar câteva derogări comparativ cu cele incluse în decizia COP4. PFOS-urile au figurat și în lista din anexa I la Protocolul revizuit, adoptat la 18 decembrie 2009. În consecință, PFOS-urile trebuie să figureze alături de celelalte opt substanțe în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 850/2004. Derogările aplicabile PFOS-urilor care figurează în anexa XVII sunt reportate și incluse, doar cu câteva modificări, în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 850/2004. Derogările trebuie să fie condiționate, după caz, de utilizarea celor mai bune tehnici disponibile. Derogarea specifică referitoare la utilizarea PFOS-urilor ca agenți tensioactivi utilizați în sisteme controlate de acoperire galvanică este limitată în timp în conformitate cu decizia COP4. Termenul limită poate fi prelungit, dacă acest lucru este justificabil din punct de vedere tehnic, cu condiția obținerii aprobării în acest sens din partea Conferinței Părților la Convenție. Statele membre trebuie să întocmească, la fiecare patru ani, rapoarte privind utilizarea derogărilor acordate. Ca parte la Convenție, Uniunea Europeană trebuie să îi prezinte un raport întocmit pe baza rapoartelor statelor membre. Comisia trebuie să continue examinarea derogărilor restante și a disponibilității unor substanțe sau tehnologii alternative mai sigure.
(6)
Este necesar să se definească, pentru PFOS-uri, dispozițiile articolului 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 850/2004 referitor la substanțele care apar ca urme neintenționate de contaminanți, pentru a asigura armonizarea aplicării și controlului respectivului regulament, garantându-se totodată respectarea Convenției. În temeiul anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, PFOS-urile puteau fi utilizate în cantități care nu depășeau anumite praguri. Până la punerea la dispoziție a unor informații suplimentare, pragurile stabilite în anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 pentru PFOS-urile prezente în articole trebuie să corespundă unui nivel sub care PFOS-urile nu pot fi utilizate în mod judicios, permițându-se totodată controlul și aplicarea cu ajutorul metodelor existente. Prin urmare, aceste praguri trebuie să limiteze utilizarea PFOS-urilor la un nivel corespunzător urmelor neintenționate de contaminanți. Pentru PFOS-urile utilizate ca substanțe sau prezente în preparate, prezentul regulament trebuie să stabilească un prag corespunzător unui nivel similar. Pentru a exclude posibilitatea utilizării intenționate, acest nivel trebuie să fie inferior nivelului aplicat în Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.
(7)
Introducerea pe piață și utilizarea pentabromodifenileterului și a octobromodifenileterului au fost restricționate în Uniune în temeiul anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 la o limită maximă de concentrație de 0,1 procente masice sub care acesta nu este considerat ca restricționat. COP4 a decis să includă pe listă congenerii prezenți în formele comerciale de pentabromodifenileteri și octabromodifenileteri având caracteristici de poluanți organici persistenți. Din motive de coerență, este necesar ca, pentru includerea în Regulamentul (CE) nr. 850/2004 a derivaților identificați de COP4 ca având caracteristici de poluanți organici persistenți, să se recurgă la abordarea din anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006; prin urmare, derivații hexabromodifenileter, heptabromodifenileter, tetrabromodifenileter și pentabromodifenileter trebuie incluși în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 850/2004.
(8)
Este necesar să se definească, pentru difenileterii polibromurați (PBDE), dispozițiile articolului 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 850/2004 referitor la substanțele care apar ca urme neintenționate de contaminanți, pentru a asigura armonizarea aplicării și controlului respectivului regulament, garantându-se totodată respectarea Convenției. Prezentul regulament trebuie să stabilească un prag fix de urme neintenționate de contaminanți pentru PBDE-urile prezente în substanțe, preparate și articole. Cu condiția punerii la dispoziție a unor informații suplimentare și a efectuării de către Comisie a unei reexaminări, în conformitate cu obiectivele prezentului regulament, este necesar ca pragurile stabilite în anexa XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 pentru PBDE-urile prezente în articole confecționate din materiale reciclate să limiteze utilizarea PBDE-urilor la urmele neintenționate de contaminanți, însemnând că aceste praguri trebuie să corespundă unui nivel sub care PBDE-urile nu pot fi utilizate în mod judicios permițându-se totodată controlul și aplicarea cu ajutorul metodelor existente. Pentru PBDE-urile utilizate ca substanțe sau prezente în preparate sau articole, prezentul regulament trebuie să stabilească un prag corespunzător unui nivel similar.
(9)
Este necesar să se clarifice faptul că interdicția de la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 850/2004 nu se aplică articolelor care conțin PBDE-uri și PFOS-uri aflate deja în uz la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(10)
Este necesar ca DDT și hexaclorciclohexanii (HCH), inclusiv lindanul, să fie incluși pe listă fără derogări. Partea A din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 autorizează statele membre să continue producția și utilizarea DDT pentru producția de dicofol. Niciun stat membru nu face actualmente uz de derogare. Mai mult, nu s-a permis includerea dicofolului în anexa I la Directiva 98/8/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 februarie 1998 privind comercializarea produselor biocide (5) și nici în Directiva 91/414/CEE a Consiliului din 15 iulie 1991 privind introducerea pe piață a produselor de uz fitosanitar (6). Prin urmare, derogarea respectivă trebuie eliminată. HCH, inclusiv lindanul, figurează pe lista aflată în partea B a anexei I la Regulamentul (CE) nr. 850/2004, cu două derogări specifice pentru anumite utilizări caracteristice. Derogările au expirat la 1 septembrie 2006 și la 31 decembrie 2007 și, prin urmare, trebuie eliminate.
(11)
În conformitate cu deciziile COP4, pentaclorbenzenul trebuie adăugat în anexele I și III la Regulamentul (CE) nr. 850/2004, pentru a face astfel obiectul unei interdicții generale, precum și al dispozițiilor de limitare a emisiilor prevăzute de respectivul regulament. Clordeconul și hexabromodifenilul trebuie transferate în anexa I partea A, deoarece aceste substanțe sunt în prezent incluse în ambele instrumente internaționale.
(12)
În conformitate cu articolul 22 din Convenție, modificările la anexele A, B și C la aceasta intră în vigoare la un an de la data comunicării de către depozitar a unei modificări, și anume la 26 august 2010. În consecință și din motive de coerență, prezentul regulament trebuie să se aplice începând cu aceeași dată. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare de urgență.
(13)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului stabilit prin Directiva 67/548/CEE,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Anexele I și III la Regulamentul (CE) nr. 850/2004 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 26 august 2010.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 24 august 2010.