PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 457/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 1035/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí 44,9 % až 65,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podali výrobci z EU Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.
(3)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty.
(5)
Komise shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Za účelem posouzení možného dopadu uložení konečných antidumpingových opatření byla uskutečněna inspekce v prostorách této uživatelské společnosti:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Španělsko
(6)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se k tomuto poskytnutí konečných informací mohly vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
(8)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stran dotčených daným řízením, potvrzuje se 4. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(9)
Je třeba připomenout, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je dotčeným výrobkem určen melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházející z ČLR.
(10)
Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Používá se zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.
2. Obdobný výrobek
(11)
Jeden vyvážející výrobce znovu zopakoval tvrzení uvedené v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice že melamin vyráběný v ČLR a z této země vyvážený je obecně o něco nižší kvality ve srovnání s melaminem vyráběným výrobním odvětvím Unie a nelze jej upotřebit na určitá povrchová použití. Argument o rozdílnosti kvality vzneslo také několik uživatelů se sídlem v Unii.
(12)
Šetření ukázalo, že ačkoliv se melamin možná mírně odlišuje barvou, neprodává se v různých jakostech ani na domácím trhu ani při vývozu. Nebyl poskytnut žádný důkaz toho, že by případné mírné odchylky vedly u melaminu k odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech a druzích konečného použití. Ostatní vyvážející výrobci tento problém neuváděli. Šetření navíc ukázalo, že dotyčný vyvážející výrobce používá obdobný výrobní postup jako výrobní odvětví Unie.
(13)
Na základě výše uvedeného odůvodnění se tvrzení zamítá a potvrzuje se, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se obdobného výrobku, potvrzuje se 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Všem vyvážejícím výrobcům, kteří o ně požádali, bylo zacházení jako v tržním hospodářství původně odmítnuto z toho důvodu, že náklady nejdůležitějších vstupů se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jak je uvedeno v 20. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu ČLR se zemním plynem i s močovinou. Kromě této obecné situace existovaly také důvody pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství, které se týkaly konkrétních společností, jak je uvedeno v 25. až 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(16)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že cena močoviny v ČLR odpovídá cenám v jiných částech světa, například v Indonésii a na Blízkém východě, a tudíž závěr, že náklady nejdůležitějších vstupů jsou zkresleny, je nesprávný.
(17)
Původní závěr o tom, že trh s močovinou v ČLR podléhá výrazným státním zásahům, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nicméně nebyl zpochybňován. Již tato skutečnost postačuje k učinění závěru, že kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení není splněno. Tento závěr není nijak dotčen skutečností, že ceny močoviny v ČLR a v některých jiných částech světa mohly být v určitém momentu zhruba na stejné úrovni.
(18)
Jedna skupina vývozců vyjádřila nesouhlas s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, který odůvodnila skutečností, že Komise neobdržela kompletní formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství od všech společností ve spojení. Ve svém vyjádření k poskytnutým informacím tato skupina nabídla plnou spolupráci, ale nezpochybnila skutečnost, že jedna společnost patřící do této skupiny nepředala formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství současně se zbytkem skupiny. Tento požadavek se proto zamítá.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 16. až 32. bod odůvodnění.
2. Individuální zacházení
(20)
Předběžně bylo stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
(21)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí přiznat individuální zacházení třem skupinám společností s tím, že jeden vyvážející výrobce je vlastněn čínským státem a vedení dalšího vyvážejícího výrobce má rozličné vazby na společnosti zcela ovládané státem. Míra státního zasahování je navíc taková, že všem třem vyvážejícím výrobcům umožní obcházet opatření.
(22)
Šetření ukázalo, že žádný z vyvážejících výrobců, jimž bylo původně přiznáno individuální zacházení, není vlastněn státem. Kromě toho tvrzení, že vedení jednoho vyvážejícího výrobce má vazby na státem ovládané společnosti, nebylo nijak podloženo. K možnosti rizika obcházení je třeba poznamenat, že šetření ukázalo, že vývozní ceny, množství a prodejní a dodací podmínky byly dojednány a stanoveny svobodně, a že vyvážející výrobci nejsou vlastněni státem a ani jejich vedení nijak nepodléhá dominantnímu vlivu státu. Lze proto učinit závěr, že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházet opatření.
(23)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení výrobního odvětví Unie zamítají. Potvrzuje se tudíž původní závěr, že tři z pěti vyvážejících výrobců splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(24)
Za srovnatelnou zemi byla vybrána Indonésie. Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo zjištěno, že jsou spolehlivé a jsou vhodným východiskem pro stanovení běžné hodnoty.
(25)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil výběr Indonésie za srovnatelnou zemi s odůvodněním, že se zúčastněné strany neměly možnost k výběru vyjádřit. Avšak spis, který byl k dispozici pro kontrolu od května 2010 obsahoval informaci vysvětlující, proč byla za srovnatelnou zemi vybrána Indonésie. Strany měly tudíž dostatečnou příležitost, aby se k tomuto výběru vyjádřily, a jejich procesní práva tak byla plně respektována. K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné další připomínky.
(26)
Proto se potvrzuje, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(27)
Je vhodné připomenout, že běžná hodnota byla vypočtena za použití výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisk na domácím trhu.
(28)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil stanovenou výši běžné hodnoty, konkrétně částek za prodejní, správní a režijní náklady a zisk, které vycházely z údajů platných pro výrobní odvětví Unie. Tato metoda však odpovídá čl. 2 odst. 6 písm. c) a je považována za vhodnou. Protože neexistovali jiní vývozci nebo výrobci, na které by se ve srovnatelné zemi vztahovalo šetření, a vzhledem k tomu, že výrobce, na kterého se vztahuje šetření neprodával v období šetření žádnou jinou kategorii výrobků, nebyly dostupné žádné jiné údaje, jež by bylo možné použít jako východisko pro stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(29)
Toto tvrzení se proto zamítá. Co se týče určení běžné hodnoty, potvrzuje se 35. až 45. bod odůvodnění.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzuje se 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
d) Srovnání
(31)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v souvislosti s DPH. Do této metody však není třeba zasahovat, protože v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. c) byla běžná hodnota s vývozní cenou srovnávána při stejné výši nepřímého zdanění, tj. včetně DPH. Potvrzuje se proto 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(33)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(34)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
D. ÚJMA
1. Újma
1.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 54. až 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Spotřeba Unie
(36)
Některé strany tvrdily, že údaje Eurostatu týkající se dovozu melaminu z ČLR nejsou spolehlivé co do množství. Ověření dat Eurostatu vedlo k menším změnám v údajích o dovozu a následně v údajích o spotřebě Unie, jak ukazuje níže uvedená tabulka. Tyto změny nejsou natolik významné, aby měly dopad na analýzu spotřeby Unie uvedenou v 57. až 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indexováno
100
106
88
72
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje a odpovědi na dotazník.
1.3 Dovoz z dotčené země do Evropské unie
1.3.1 Objem, cena a tržní podíl dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indexováno
100
174
139
69
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje.
(37)
Výše uvedené změny objemu dovozu z dotčené země nejsou natolik významné, aby měly dopad na zjištění uvedená v 61. a 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
(38)
Několik uživatelů tvrdilo, že v letech 2009 a 2010 melamin z ČLR nedovezli z toho důvodu, že čínské ceny byly příliš vysoké ve srovnání s cenami převládajícími v EU. Zpochybňovali tedy podbízení ze strany čínských vývozců, jež bylo zjištěno během období šetření.
(39)
Jak je zmíněno v 63. a 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců byla nízká. Z tohoto důvodu byly ke zjištění podbízení použity informace ověřené na místě u spolupracujících čínských společností. Jak je uvedeno v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v období šetření docházelo u dovozu od spolupracujících vyvážejících výrobců k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové důkazy oproti těm, které byly dostupné při uložení prozatímních opatření, se toto tvrzení zamítá.
1.3.2 Cenové podbízení
(40)
Někteří uživatelé tvrdili, že by se mělo přihlížet k práci navíc, která je spojena s manipulací s melaminem dováženým z ČLR. Prohlašovali, že nákupní cena čínského melaminu nezahrnuje tento druh nákladů.
(41)
Přezkoumání tohoto tvrzení ukázalo, že neexistuje spolehlivá základna, jejíž pomocí by bylo možné určit, za jakých podmínek je melamin z ČLR dovážen, a případně stanovit výši dodatečných nákladů, které mohly vzniknout k nákupní ceně. Výše uvedené strany navíc neposkytly žádné důkazy, a proto se tvrzení zamítá.
(42)
Stejně jako tomu bylo při uložení prozatímních opatření, tvrdily některé strany, že výpočet cenového podbízení by měl vycházet z údajů Eurostatu spíše než z údajů, které byly ověřeny pouze u 30 % spolupracujících čínských společností.
(43)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly pro výpočet cenového podbízení použity údaje spolupracujících vývozců. Tyto údaje byly ověřeny, a jsou proto považovány za spolehlivější než údaje získané z Eurostatu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(44)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 68. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.5 Závěr o újmě
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k závěru o újmě, potvrzuje se 83. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Příčinná souvislost
2.1 Předběžná poznámka
(47)
Jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné považovat za podstatnou. Kromě toho byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2.2 Účinek dumpingového dovozu
(48)
S odvoláním na zrevidované údaje o dovozu uvedené v tabulce 2 výše lze konstatovat, že nadále platí poznámky učiněné v 88. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Dovoz z ČLR během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 31 %. Reagoval tak na snížení spotřeby Unie (- 28 %). Pokud jde o ceny, byla vývozní cena ověřená v prostorách spolupracujících čínských výrobců nižší než průměrná dovozní cena uváděná Eurostatem. Bylo zjištěno, že ceny ověřených spolupracujících čínských vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z ČLR, byly v období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(49)
Šetření ukázalo, že v některých měsících období šetření, když to pro ně bylo cenově výhodné, prodávali čínští vývozci své přebytky melaminu na trhu Unie a z tohoto trhu se stáhli, jakmile ceny začaly klesat. Nepříznivé účinky této cílené cenové politiky na trh Unie trvaly během celého období šetření, protože ceny lze stanovovat na období tří až šesti měsíců. Je tudíž potvrzeno, že přítomnost levného dumpingového dovozu na trhu Unie hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen ve střednědobém výhledu po ukončení tohoto dovozu. Nízká úroveň prodejních cen zásadně přispěla ke ztrátám, které vznikly výrobnímu odvětví Unie, a byla označena za hlavní činitel zjištěné podstatné újmy.
(50)
Na tomto základě lze potvrdit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vliv dalších činitelů
(51)
U tohoto bodu zúčastněné strany v podstatě zopakovaly většinu připomínek uplatněných v prozatímní fázi. Co se týče účinků dumpingového dovozu, některé strany opětovně tvrdily, že údaje Eurostatu by měly mít větší váhu než údaje ověřené v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců. V důsledku takového tvrzení by šetření na místě ztratilo smysl, toto tvrzení proto nemohlo být přijato. Nebyly předloženy žádné důkazy ukazující, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(52)
Některé strany tvrdily, že újma utrpěná výrobním odvětvím Unie nebyla zapříčiněna dovozem z ČLR, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí. Tyto strany ovšem nepředložily žádné důkazy, které by svědčily o tom, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Dumpingový dovoz navíc umocnil účinky hospodářské krize a následně ještě zhoršil situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(53)
Obdržené připomínky a předložené důkazy týkající se dalších činitelů neměly takovou povahu, aby mohly změnit závěr učiněný ve 108. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice, že žádný z těchto činitelů nemohl narušit souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Potvrzuje se proto prozatímní závěr, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Zájem unie
3.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(54)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno třemi výrobci se sídlem v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou melaminu přímo zaměstnávají více než 600 lidí.
(55)
Někteří uživatelé tvrdili, že údaje o zaměstnanosti uvedené žadateli byly nadhodnoceny. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by svědčily o tom, že ověřené údaje použité při tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(56)
Jeden uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie uzavřelo výrobní místa kvůli technickým problémům, nikoliv v důsledku údajně dumpingového dovozu.
(57)
Některé závody výrobního odvětví Unie skutečně zaznamenaly určité technické potíže, ale k těm došlo většinou až po skončení období šetření. Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie prokázalo, že továrny, které byly v důsledku dumpingového dovozu nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že opatření již měla na výrobní odvětví Unie pozitivní dopad.
(58)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz pocházející z ČLR by mělo další pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu znovu nabýt přinejmenším část ztracené ziskovosti.
(59)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 112. až 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Zájem dovozců
(60)
Jelikož nebyly uplatněny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by nebylo proti zájmu dovozců.
3.3 Zájem uživatelů
(61)
Úroveň spolupráce ze strany uživatelů byla během prozatímní fáze poměrně nízká. Na celkem 44 zaslaných dotazníků bylo obdrženo pouze sedm odpovědí, které lze považovat za smysluplné. Dovoz zajišťovaný spolupracujícími uživateli představoval přibližně 10 % spotřeby Unie. V prozatímní fázi byl učiněn závěr, že dopad navrhovaných opatření by byl poměrně omezený.
(62)
Po uložení prozatímních opatření byla provedena inspekce v prostorách hlavního spolupracujícího uživatele v Unii. Šetření ukázalo, že podíl melaminu na jeho výrobních nákladech se pohybuje mezi 8 a 15 % v závislosti na činnosti. Možný dopad opatření by proto mohl být poměrně výrazný, v závislosti na podílu melaminu na nákladech a míře ziskovosti, která byla poměrně nízká.
(63)
Podání obdržená od několika uživatelů obsahovala tvrzení, že po uložení prozatímních opatření se na trhu Unie údajně projevil nedostatek melaminu, což vedlo k výraznému a ustavičnému zvyšování cen. Zatímco během období šetření byla prodejní cena melaminu přibližně 900 EUR za tunu, po jeho skončení se ceny pohybují mezi 1 200 EUR a 1 500 EUR za tunu.
(64)
Inspekce provedená v prostorách spolupracujícího uživatele potvrdila, že prozatímní opatření měla dopad na jeho činnost, k čemuž se přidalo zvýšení cen, které výrobní odvětví Unie promítlo do své produkce melaminu. Je pravdou, že tržní podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie činí přibližně 85 %, a v podstatě všichni uživatelé tak velkou část svého melaminu odebírají od výrobců v Unii.
(65)
Informace shromážděné během šetření rovněž naznačují, že růst cen se očekává i po skončení období šetření. Z hlediska zájmu Unie by proto bylo vhodné změnit formu prozatímních opatření, aby se omezil další možný nárůst cen melaminu, což by mělo závažný celkový dopad na podnikání uživatelů.
(66)
Někteří uživatelé tvrdí, že v roce 2010 se na trhu projevil nedostatek melaminu a že výrobci v EU nebyli schopni poptávku na trhu Unie pokrýt a že uložení prozatímních opatření tento nedostatek ještě prohloubilo.
(67)
Analýza dostupných údajů ukázala, že na trhu byl po určitou dobu skutečně nedostatek melaminu, nebylo to však zapříčiněno prozatímními cly, nýbrž celosvětovým vývojem trhu.
(68)
Někteří uživatelé tvrdí, že jim výrobci v EU nebyli schopni dodat potřebná množství melaminu k udržení výroby.
(69)
Analýza dostupných údajů ukázala, že nedostatek se projevil pouze u okamžitých hotovostních nákupů a smluvně dohodnutá množství byla dodána.
(70)
Výrobci v EU a ve třetích zemích navíc informace o dodatečné výrobní kapacitě umístili na Internet, čímž uživatelům v Unii zajistili stabilní dodávky melaminu.
(71)
Jeden uživatel tvrdil, že zastavil výstavbu nového výrobního závodu, protože zjistil, že by při výši uložených prozatímních opatření již na svých hlavních vývozních trzích nebyl konkurenceschopný.
(72)
Někteří uživatelé tvrdili, že pokud budou prozatímní opatření potvrzena, odvozené výrobky z Unie již nebudou moci konkurovat dovozu stejných odvozených výrobků z ČLR. Tito uživatelé proto buď zcela ukončí výrobu, nebo svá výrobní zařízení přesunou mimo Unii.
(73)
Jedno sdružení uživatelů tvrdilo, že jen samotné odvětví výrobců desek na bázi dřeva vytváří tisíce pracovních míst, tj. mnohem více než výrobci melaminu v EU. Uložení konečných opatření by proto nebylo v zájmu Unie.
(74)
Výše uvedené strany na podporu svých tvrzení neposkytly přesvědčivé důkazy, potvrzuje se proto 116. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Závěr o zájmu Unie
(75)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.
(76)
Na základě výše uvedených skutečností se však zdá, že v zájmu Unie je změnit formu navrhovaných opatření tak, aby se celkově omezil jakýkoliv možný závažný dopad na podnikání uživatelů, které je silně závislé na dodávkách melaminu.
4. Konečná antidumpingová opatření
4.1 Úroveň pro odstranění újmy
(77)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 123. až 127. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Konečná opatření
(78)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr změnit formu opatření tím způsobem, že konečná opatření budou uložena ve formě minimální dovozní ceny v případě spolupracujících vývozců s individuálním zacházením a ve formě pevně stanoveného cla ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu v případě všech ostatních vývozců. Dovoz od spolupracujících vývozců s individuálním zacházením bude podléhat minimální dovozní ceně 1 153 EUR za tunu čisté hmotnosti produktu.
(79)
Minimální dovozní cena vychází z běžné hodnoty zjištěné ve srovnatelné zemi zvýšené na úroveň ceny CIF na hranice Unie za pomoci údajů o vývozu od spolupracujících čínských vývozců a následně vyjádřené v eurech za tunu čisté hmotnosti výrobku.
(80)
Pokud se dovoz na hranici Unie uskutečňuje za cenu CIF, která se rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, neplatilo by se žádné clo. Pokud se dovoz uskutečňuje za cenu nižší, platilo by se clo odpovídající rozdílu mezi skutečnou cenou a stanovenou minimální dovozní cenou.
(81)
Na nespolupracující vývozce a na vývozce bez individuálního zacházení by se vztahovalo zbytkové clo ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu (vycházející z rozdílu mezi cenou nepůsobící újmu, jak je uvedeno v 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a transakcí spolupracujícího vývozce, která během období šetření způsobila největší újmu) bez ohledu na dovozní cenu.
(82)
Taková forma opatření by výrobcům v EU umožnila překonat účinky dumpingu působícího újmu a měla by rovněž předejít nepatřičnému zvýšení cen, které by mohlo mít výrazný nepříznivý dopad na podnikání uživatelů.
(83)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku. Výrobní odvětví Unie následně protestovalo proti tvrzením uživatelů, která se týkala nedostatku dotčeného výrobku a vývoje cen na trhu Unie po skončení období šetření. Co se týče nedostatku výrobku, argumentovalo výrobní odvětví Unie tím, že toto odvětví má cyklickou povahu a že dodávky bylo možné zajistit z jiných zdrojů, například z Trinidadu nebo z Kataru. K cenové tendenci uvedli argument, že nárůst začal již dlouho před uložením prozatímních opatření. Nelze ovšem popírat, že po uložení prozatímních opatření ceny nadále rostly a že dovoz z jiných zdrojů je nevýznamný. Připomínky předložené jinými stranami byly řádně posouzeny, ale nebyly takové povahy, aby si vyžádaly změnu závěrů.
(84)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v článku 1, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemohou využít těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(85)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(86)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení a v zájmu zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel, se má za to, že je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž takováto faktura předložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu platnému pro všechny ostatní vývozce.
(87)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu jedné ze společností využívajících minimální dovozní cenu, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušení minimální dovozní ceny a následného uložení cla.
(88)
Pokud by se po uložení konečných opatření podstatně změnily podmínky na trhu, může Komise ze své iniciativy formu opatření podrobit přezkumu s cílem posoudit, zda mají opatření předpokládaný účinek a odstraňují újmu a zda by změna formy opatření byla opodstatněná.
4.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(89)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Minimální dovozní cena
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Clo
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Doplňkový kód TARIC
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company Ltd
1 153
-
A988
Všechny ostatní společnosti
-
415
A999
Pro jednotlivé vyjmenované výrobce je částka konečného antidumpingového cla, která se použije na výrobek popsaný v odstavci 1, tvořena rozdílem mezi minimální dovozní cenou a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, a to vždy, když je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena. Pokud se čistá cena s dodáním na hranice Unie před proclením rovná nebo je vyšší než odpovídající minimální dovozní cena, nebude od těchto jednotlivých vyjmenovaných výrobců vybíráno clo.
Použití minimální dovozní ceny stanovené pro společnosti uvedené v tomto odstavci je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Pokud taková faktura není předložena, uloží se clo platné pro všechny ostatní společnosti.
3. Pro jednotlivé vyjmenované výrobce a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), se výše stanovená minimální dovozní cena sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena. Splatné clo se potom rovná rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením.
Pro všechny ostatní společnosti a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1035/2010 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 457/2011 AL CONSILIULUI
din 10 mai 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea Comisiei Europene (denumită în continuare „Comisia”) prezentată după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsuri provizorii
(1)
Prin Regulamentul (UE) nr. 1035/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de melamină originară din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Taxele antidumping provizorii s-au situat între 44,9 % și 65,2 %.
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2010 de către producătorii din UE Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. și Zakłady Azotowe Puławy (denumiți în continuare „reclamantul”), care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală de melamină a Uniunii.
(3)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioadă de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. Procedura ulterioară
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. În acest scop, s-a efectuat o vizită de verificare la sediul următoarei societăți utilizatoare în scopul de a evalua impactul posibil al instituirii de măsuri antidumping definitive:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Spania.
(6)
Ulterior, toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de melamină originară din RPC și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea finală”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare finală.
(7)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
3. Părțile vizate de procedură
(8)
În absența oricăror observații cu privire la părțile vizate de procedură, se confirmă considerentele 4-10 din regulamentul provizoriu.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(9)
Se reamintește faptul că, astfel cum s-a indicat în considerentul 12 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză a fost definit ca melamină, încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00 și originară din RPC.
(10)
Melamina este o pulbere albă, cristalină, obținută din uree. Ea este utilizată în principal în laminate, pulberi pentru mulaje, panouri pe bază de lemn și rășini de învelire.
2. Produsul similar
(11)
Un producător-exportator a reiterat afirmația din considerentul 65 al regulamentului de bază, conform căreia melamina produsă în RPC și exportată din această țară este, în general, de calitate puțin mai slabă în comparație cu melamina produsă de industria din Uniune și nu poate fi utilizată pentru anumite aplicații de suprafață. Argumentul privind diferența de calitate a fost prezentat, de asemenea, de mai mulți utilizatori localizați în Uniune.
(12)
Ancheta a arătat că, deși culoarea melaminei poate prezenta mici variații, melamina nu se vinde pe bază de standarde de calitate diferite, nici pe piața internă, nici pe piețele de export. Nu s-au adus dovezi care să indice faptul că posibilele mici variații ale melaminei ar putea duce la caracteristici fizice și chimice de bază diferite și la utilizări finale diferite. Această chestiune nu a fost adusă în discuție de ceilalți producători-exportatori. Mai mult, ancheta a arătat, de asemenea, că producătorul-exportator în cauză utiliza un proces de producție similar cu cel al industriei din Uniune.
(13)
Pe baza elementelor menționate anterior, se respinge afirmația și se confirmă faptul că melamina produsă și vândută de către industria din Uniune în Uniune, melamina produsă și vândută pe piața internă a RPC și melamina importată în Uniune din RPC, precum și cea produsă și vândută în Indonezia, care a servit drept țară analogă, sunt considerate a fi similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(14)
În absența oricăror alte observații cu privire la produsul similar, se confirmă considerentele 12-15 din regulamentul provizoriu.
C. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(15)
Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) a fost inițial refuzat tuturor producătorilor-exportatori care l-au solicitat, deoarece costurile inputurilor principale nu reflectau într-o măsură substanțială valorile pieței, astfel cum se cere la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Astfel cum s-a stabilit în considerentele 20-24 din regulamentul provizoriu, ancheta cu privire la TEP a arătat că această situație a fost generată de intervenția statului atât pe piața gazului natural, cât și pe piața ureei din RPC. În plus față de această situație generală, au existat, de asemenea, motive specifice fiecărei societăți pentru refuzul TEP, astfel cum s-a stabilit în considerentele 25-28 din regulamentul provizoriu.
(16)
Un producător-exportator a argumentat că prețul ureei din RPC era aliniat la prețul din alte părți ale lumii, cum ar fi Indonezia și Orientul Mijlociu, prin urmare, concluzia conform căreia costurile inputurilor principale erau deformate nu este corectă.
(17)
Cu toate acestea, concluzia inițială conform căreia piața ureei din RPC era supusă unei intervenții semnificative a statului, astfel cum s-a stabilit în considerentele 23 și 24 din regulamentul provizoriu, nu a fost pusă sub semnul întrebării. Acest element este suficient deja pentru a concluziona că nu se respectă criteriul 1 de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Această concluzie nu este afectată de faptul că, la un anumit moment, prețurile ureei din RPC și prețurile din alte părți ale lumii ar fi putut să fie aproximativ la același nivel.
(18)
Un grup exportator nu a fost de acord cu refuzul TEP și al tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), pe baza faptului că Comisia nu a primit formulare complete de cerere a TEP pentru toate societățile afiliate. În observațiile sale privind comunicarea, acest grup a cooperat în totalitate, însă nu a pus sub semnul întrebării faptul că una dintre societățile sale afiliate nu a furnizat un formular de cerere a TEP în același timp cu restul grupului. Prin urmare, se respinge această afirmație.
(19)
În absența oricăror alte observații cu privire la TEP, se confirmă considerentele 16-32.
2. Tratamentul individual
(20)
S-a stabilit provizoriu că trei dintre cele cinci societăți sau grupuri de producători-exportatori din RPC au îndeplinit toate cerințele pentru aplicarea TI.
(21)
Industria din Uniune a pus sub semnul întrebării decizia de a acorda TI în cazul a trei grupuri de societăți, argumentând că un producător-exportator era deținut de statul chinez, iar alt producător-exportator avea diverse legături la nivel de conducere cu societăți care erau, în cele din urmă, controlate de stat. În plus, amploarea intervenției statului era de așa natură, încât să permită eludarea măsurilor cu privire la toți cei trei producători-exportatori.
(22)
Ancheta a arătat că niciunul dintre producătorii-exportatori căror li s-a acordat inițial TI nu era deținut de stat. În plus, afirmația conform căreia conducerea unui producător-exportator avea legături cu societăți controlate de stat nu era fondată. În ceea ce privește riscul posibil de eludare, ar trebui să se remarce faptul că ancheta a arătat că prețurile de export, cantitățile, clauzele și condițiile de vânzare erau negociate și determinate în mod liber și că producătorii-exportatori nu erau nici deținuți de stat, nici nu făceau în alt mod obiectul influenței dominante a statului la nivel de conducere. Astfel, se poate concluziona că intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor.
(23)
Pe baza celor prezentate mai sus, se resping afirmațiile industriei din Uniune. Prin urmare, se confirmă concluzia inițială conform căreia trei dintre cei cinci producători-exportatori îndeplinesc toate cerințele pentru TI.
3. Valoarea normală
(a) Alegerea țării analoge
(24)
Indonezia a fost aleasă ca țară analogă. Datele prezentate în răspunsul producătorului cooperant din Indonezia au fost verificate in situ și s-a constatat că sunt fiabile și că sunt o bază adecvată pentru valoarea normală.
(25)
Un producător-exportator a pus sub semnul întrebării alegerea Indoneziei ca țară analogă, deoarece părțile interesate nu au avut oportunitatea de a prezenta observații privind această alegere. Cu toate acestea, din mai 2010, dosarul care poate fi consultat conținea o notă care explică de ce Indonezia a fost aleasă ca țară analogă. Astfel, deoarece părțile au avut posibilități numeroase de a prezenta observații cu privire la această alegere, drepturile lor procedurale au fost respectate în întregime. Nu s-au primit observații suplimentare privind alegerea țării analoge.
(26)
Prin urmare, s-a confirmat că Indonezia este o țară analogă adecvată și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(b) Determinarea valorii normale
(27)
Se reamintește faptul că valoarea normală a fost construită utilizându-se costul de fabricație al producătorului indonezian, la care se adaugă o sumă rezonabilă corespunzând costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale și profitului obținut pe piața internă.
(28)
Un producător-exportator a pus sub semnul întrebării nivelul valorii normale construite, în special costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profitul care se bazau pe cele ale industriei din Uniune. Totuși, această metodă este conformă articolului 2 alineatul (6) litera (c) și este considerată corespunzătoare. Nu au fost disponibile alte date care să poată fi utilizate ca bază pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și pentru profit, deoarece nu mai existau alți exportatori sau producători care să facă obiectul anchetei în țara analogă, iar producătorul care a făcut obiectul anchetei nu a vândut nicio altă categorie de produse în PA.
(29)
Prin urmare, se respinge această afirmație. Se confirmă considerentele 35-45 cu privire la determinarea valorii normale.
(c) Prețurile de export pentru producătorii-exportatori cărora li s-a acordat TI
(30)
În absența altor observații cu privire la determinarea prețului de export, se confirmă considerentul 46 din regulamentul provizoriu.
(d) Comparația
(31)
Un producător-exportator a pus sub semnul întrebării comparația valorii normale și a prețului de export din punctul de vedere al TVA. Totuși, deoarece valoarea normală și prețul de export au fost comparate la același nivel de taxare indirectă, adică cu TVA inclus, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (c), nu este necesară nicio modificare a acestei metode. Prin urmare, se confirmă considerentele 47 și 48 din regulamentul provizoriu.
4. Marjele de dumping
(a) Pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TI
(32)
În absența oricăror observații cu privire la marjele de dumping, se confirmă considerentul 49 din regulamentul provizoriu.
(33)
Pe această bază, marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
Societate
Marjă de dumping definitivă
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company, Ltd
49,0 %
(b) Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(34)
În absența oricăror observații cu privire la marjele de dumping, se confirmă considerentele 51-52 din regulamentul provizoriu.
Pe această bază, nivelul de dumping la nivel național se stabilește definitiv la 65,6 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, și se confirmă considerentul 53 din regulamentul provizoriu.
D. PREJUDICIUL
1. Prejudiciul
1.1. Producția și industria din Uniune
(35)
În absența oricăror observații cu privire la producția și industria din Uniune, se confirmă considerentele 54-56 din regulamentul provizoriu.
1.2. Consumul din Uniune
(36)
Unele părți au afirmat faptul că cifrele Eurostat privind importurile de melamină din RPC nu erau fiabile din punctul de vedere al cantității. O verificare a datelor Eurostat a avut drept rezultat modificări minore ale cifrelor privind importul și, în consecință, ale consumului din Uniune, astfel cum se arată în tabelele de mai jos. Aceste modificări nu sunt de natură să afecteze analiza consumului din Uniune din considerentele 57-59 din regulamentul provizoriu, care, astfel, poate fi confirmată.
Tabelul 1
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indexat
100
106
88
72
Sursă: Date actualizate transmise de Eurostat și răspunsuri la chestionar
1.3. Importuri în Uniunea Europeană din țara în cauză
1.3.1. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor din RPC
Tabelul 2
Importuri din PRC
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indexat
100
174
139
69
Sursă: Date actualizate transmise de Eurostat
(37)
Modificările de mai sus privind volumele importurilor țărilor în cauză nu sunt de natură să afecteze constatările din considerentele 61 și 62 din regulamentul provizoriu, care, astfel, pot fi confirmate.
(38)
Mai mulți utilizatori au afirmat faptul că nu au importat melamină din RPC în 2009 și 2010, deoarece prețurile chineze era prea mari în comparație cu prețurile predominante din UE. Prin urmare, ei puneau sub semnul întrebării subcotarea realizată de exportatori chinezi constatată în timpul PA.
(39)
Astfel cum s-a menționat în considerentele 63 și 64 din regulamentul provizoriu, cooperarea din partea exportatorilor chinezi a fost redusă. Astfel, informațiile verificate la fața locului cu societățile chineze cooperante au fost folosite pentru a stabili subcotarea. Astfel cum s-a menționat în considerentele 66 și 67 din regulamentul provizoriu, importurile producătorilor-exportatori cooperanți subcotau prețurile industriei din Uniune în timpul PA cu 10,3 %. Dat fiind faptul că nu se furnizează nicio nouă dovadă în comparație cu cele disponibile la momentul instituirii măsurilor provizorii, se respinge această afirmație.
1.3.2. Subcotarea prețurilor
(40)
Unii utilizatori au afirmat faptul că ar trebui să se țină cont de munca suplimentară implicată de manipularea melaminei importate din RPC. Ei au afirmat că prețul de cumpărare al melaminei chineze nu includea acest tip de cost.
(41)
Examinarea acestei afirmații a arătat că nu există o bază fiabilă pentru a stabili condițiile în care a fost importată melamina din RPC și valoarea posibilă a costurilor care este posibil să fi fost suportate în plus față de prețul de cumpărare. În plus, părțile de mai sus nu au furnizat nicio dovadă; astfel, afirmația se respinge.
(42)
La fel cum a fost cazul în momentul instituirii măsurilor provizorii, unele părți au afirmat că, în loc să se bazeze pe datele verificate provenind de la numai 30 % din societățile chineze cooperante, calcularea subcotării ar trebui să se bazeze pe datele transmise de Eurostat.
(43)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 66 din regulamentul provizoriu, datele furnizate de exportatorii cooperanți au fost utilizate pentru calcularea subcotării. Aceste date au fost verificate și, prin urmare, sunt considerate a fi mai fiabile decât datele obținute de la Eurostat. Prin urmare, această afirmație se respinge.
(44)
În absența oricăror alte observații privind subcotarea prețurilor, se confirmă metodologia de stabilire a subcotării prețurilor descrisă în considerentele 66 și 67 din regulamentul provizoriu.
1.4. Situația economică a industriei din Uniune
(45)
În absența oricăror observații privind situația economică a industriei din Uniune, se confirmă considerentele 68-82 din regulamentul provizoriu.
1.5. Concluzie privind prejudiciul
(46)
În absența oricăror observații referitoare la concluzia privind prejudiciul, se confirmă considerentele 83-86 din regulamentul provizoriu.
2. Legătura de cauzalitate
2.1. Observație preliminară
(47)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 87 din regulamentul provizoriu, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originar din RPC au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune în asemenea măsură încât să poată fi considerat material. În plus, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(48)
Pe baza datelor referitoare la import revizuite indicate în tabelul 2 de mai sus, observațiile din considerentele 88-95 din regulamentul provizoriu rămân valabile. În ansamblu, importurile din RPC au scăzut semnificativ cu 31 % în cursul perioadei luate în considerare, ca urmare a scăderii consumului din Uniune (cu 28 %). În ceea ce privește prețurile, prețul de export verificat la sediile producătorilor chinezi cooperanți a fost mai mic decât prețul de import mediu raportat de Eurostat. S-a constatat că exportatorii chinezi cooperanți verificați, reprezentând aproximativ 30 % din totalul importurilor din RPC, subcotau prețurile industriei din Uniune în timpul PA cu 10,3 %.
(49)
Ancheta a dezvăluit că, în anumite luni ale PA, exportatorii chinezi își vindeau surplusul de melamină pe piața Uniunii unde prețurile erau atractive pentru ei și îl retrăgeau atunci când prețurile începeau să scadă. Această politică de prețuri orientată a continuat să aibă efecte negative pe piața Uniunii în timpul întregii PA, dat fiind faptul că prețurile pot fi fixate pentru o perioadă cuprinsă între trei și șase luni. Astfel, se confirmă că prezența importurilor care fac obiectul unui dumping, la prețuri mici, pe piața Uniunii a jucat un rol în agravarea în continuare a tendinței negative a prețurilor de vânzare de pe piață pe termen mediu, după retragerea acestora. Nivelul scăzut al prețurilor de vânzare a contribuit la pierderile enorme suferite de industria din Uniune și a fost considerat ca fiind un factor major al prejudiciului material constatat.
(50)
Pe această bază, se poate confirma legătura de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
2.3. Efectul altor factori
(51)
În această privință, părțile interesate au repetat, în general, majoritatea observațiilor prezentate în etapa provizorie. În ceea ce privește efectul importurilor care fac obiectul unui dumping, unele părți au afirmat din nou că cifrele Eurostat ar trebui să aibă prioritate în raport cu datele verificate la sediile producătorilor-exportatori cooperanți. O astfel de afirmație ar face ca anchetele la fața locului să fie lipsite de sens și, prin urmare, nu a putut fi acceptată. Nu s-au furnizat dovezi care să arate că datele utilizate în această anchetă nu erau fiabile. Prin urmare, afirmația este respinsă.
(52)
Unele părți au afirmat faptul că prejudiciul suferit de industria din Uniune nu este cauzat de importurile din RPC, ci de criza economică mondială. Totuși, aceste părți nu au prezentat dovezi care să arate că datele utilizate în această anchetă nu erau fiabile. În plus, importurile care fac obiectul unui dumping au intensificat efectul crizei economice și, în consecință, au agravat în continuare situația industriei din Uniune. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(53)
Observațiile formulate și dovezile furnizate cu privire la alți factori nu au fost de natură să modifice concluzia din considerentele 108-110 din regulamentul provizoriu, conform căreia niciunul dintre acești factori nu putea să rupă legătura dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune. Prin urmare, se confirmă concluzia provizorie conform căreia importurile care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune.
3. Interesul Uniunii
3.1. Interesul industriei din Uniune
(54)
Se reamintește că industria din Uniune este formată din trei producători localizați în diferite state membre, având peste 600 de angajați direcți în activități legate de melamină.
(55)
Unii utilizatori au afirmat că cifrele privind ocuparea forței de muncă ale reclamanților erau supraestimate. Nu s-au furnizat dovezi care să arate că datele verificate utilizate în această anchetă nu erau fiabile și, prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(56)
Un utilizator a afirmat că industria din Uniune a închis centre de producție ca urmare a problemelor tehnice, și nu ca urmare a importurilor despre care se presupune că fac obiectul unui dumping.
(57)
Într-adevăr, unele uzine din Uniune s-au confruntat cu unele dificultăți tehnice, însă aceasta s-a întâmplat în principal după PA. În urma instituirii măsurilor provizorii, industria din Uniune a prezentat dovezi conform cărora fabricile care fuseseră inactive ca urmare a importurilor care fac obiectul unui dumping au fost redeschise recent. Aceasta arată că măsurile au avut deja un impact pozitiv asupra industriei din Uniune.
(58)
Este de așteptat ca instituirea unor taxe antidumping definitive asupra importurilor originare din RPC să aibă un impact pozitiv și asupra situației economice a industriei din Uniune și să îi permită să recâștige cel puțin o parte din rentabilitatea sa pierdută.
(59)
În lipsa oricăror alte observații privind interesul industriei din Uniune, se confirmă considerentele 112-115 din regulamentul provizoriu.
3.2. Interesul importatorilor
(60)
În lipsa observațiilor privind interesul importatorilor, s-a concluzionat că instituirea de măsuri definitive asupra importurilor de melamină originară din RPC nu ar fi împotriva intereselor importatorilor.
3.3. Interesul utilizatorilor
(61)
În etapa provizorie, cooperarea din partea utilizatorilor a fost relativ redusă. Din cele 44 de chestionare trimise, s-au primit numai 7 răspunsuri care au putut fi considerate valabile. Importurile realizate de utilizatorii cooperanți au reprezentat aproximativ 10 % din consumul din Uniune. În această etapă, s-a concluzionat că impactul măsurilor propuse ar fi relativ limitat.
(62)
După instituirea măsurilor provizorii, s-a efectuat o vizită de verificare la sediul principalului utilizator cooperant din Uniune. Ancheta a arătat că procentul reprezentat de melamină în costul său de producție se situează între 8 % și 15 %, în funcție de activitate. Prin urmare, impactul posibil al măsurilor poate fi relativ semnificativ, în funcție de procentul pe care îl reprezintă melamina în costuri și în nivelul rentabilității, care era relativ scăzut.
(63)
În observațiile lor, mai mulți utilizatori au afirmat că, după instituirea măsurilor provizorii, a avut loc o penurie de melamină pe piața Uniunii și că aceasta a dus la creșteri semnificative și continue ale prețurilor. În timp ce prețul de vânzare al melaminei era de aproximativ 900 EUR pe tonă în timpul PA, după PA prețurile variază între 1 200 EUR și 1 500 EUR pe tonă.
(64)
Vizita de verificare efectuată la sediul utilizatorului cooperant a confirmat faptul că măsurile provizorii au avut un impact asupra activităților acestuia, combinate cu creșterea prețului pe care industria din Uniune a aplicat-o în cazul melaminei sale. Într-adevăr, industria din Uniune deține o cotă de piață de aproximativ 85 % din piața Uniunii și astfel, de fapt, toți utilizatorii achiziționează o mare parte din melamina lor de la producători din Uniune.
(65)
Informațiile colectate în timpul anchetei sugerează, de asemenea, că se așteaptă încă creșteri ale prețurilor în perioada ulterioară PA. În consecință, ar părea justificat, în interesul Uniunii, să se modifice forma măsurilor provizorii pentru a limita orice creștere ulterioară a prețului melaminei, ceea ce ar afecta în mod grav activitatea globală a utilizatorilor.
(66)
Unii utilizatori afirmă că a avut loc o penurie de melamină pe piață în 2010, că producătorii din UE nu au putut satisface cererea de pe piața Uniunii și că instituirea de măsuri provizorii a contribuit la agravarea acestei penurii.
(67)
Analiza datelor disponibile a arătat că, într-adevăr, piața melaminei a cunoscut o anumită perioadă de penurie, dar că aceasta nu s-a datorat taxelor provizorii, ci evoluției pieței la nivel mondial.
(68)
Unii utilizatori afirmă că producătorii din UE nu le-au furnizat cantitățile de melamină necesare pentru menținerea producției lor.
(69)
Analiza datelor disponibile a arătat că penuria a avut loc numai pe piața la vedere, însă cantitățile convenite prin contract au fost furnizate.
(70)
Mai mult, producătorii din UE și producătorii din țări terțe au pus la dispoziție capacități de producție suplimentare, asigurând o aprovizionare stabilă cu melamină pentru utilizatorii din Uniune.
(71)
Un utilizator a afirmat că a întrerupt construirea unei noi uzine de producție, deoarece și-a dat seama că acestea nu vor mai fi competitive pe principalele lor piețe de export, ținând cont de nivelul măsurilor provizorii instituite.
(72)
Unii utilizatori au afirmat că, dacă se confirmă măsurile provizorii, produsele din aval din Uniune nu vor mai fi competitive în comparație cu importurile acelorași produse din aval din RPC. În consecință, acești utilizatori fie își vor închide, fie își vor muta instalațiile de producție în afara Uniunii.
(73)
O asociație de utilizatori a afirmat că numai sectorul producătorilor de panouri pe bază de lemn generează mii de locuri de muncă, deci un număr mult mai mare în comparație cu producătorii de melamină din UE. Astfel, instituirea de măsuri definitive nu era în interesul Uniunii.
(74)
Părțile de mai sus nu au furnizat dovezi convingătoare care să le susțină afirmațiile, prin urmare se confirmă considerentele 116-121 din regulamentul provizoriu.
3.4. Concluzie privind interesul Uniunii
(75)
Pe baza elementelor menționate anterior, s-a concluzionat că nu există motive întemeiate împotriva instituirii de taxe antidumping definitive împotriva importurilor de melamină originară din RPC.
(76)
Totuși, pe baza elementelor menționate anterior, pare să fie în interesul Uniunii să se modifice forma măsurilor propuse pentru a limita orice impact grav posibil asupra activității globale a utilizatorilor, care depinde mult de aprovizionarea cu melamină.
4. Măsuri antidumping definitive
4.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(77)
În absența oricăror observații fundamentate, care ar modifica concluziile privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 123-127 din regulamentul provizoriu.
4.2. Măsuri definitive
(78)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se concluzionează să se modifice forma măsurilor prin instituirea de măsuri definitive sub forma unui preț minim de import (denumit în continuare „PMI”) pentru exportatorii cooperanți cărora li s-a acordat TI și, pentru toți ceilalți, o taxă fixată la 415,00 EUR pe tonă de greutate netă de produs. Importurile din partea exportatorilor cooperanți cărora li s-a acordat TI ar face obiectul unui PMI de 1 153 EUR pe tonă de greutate netă de produs.
(79)
Acest PMI se bazează pe valoarea normală stabilită în țara analogă, mărită astfel încât să ajungă la nivelul prețului CIF la frontiera Uniunii utilizând date de export de la exportatorii chinezi cooperanți și exprimată apoi în euro pe tonă de greutate netă de produs.
(80)
În cazul în care importurile sunt efectuate la un preț CIF la frontiera Uniunii egal cu sau mai mare decât prețul minim de import stabilit, nu se aplică nicio taxă. În cazul în care importurile sunt efectuate la un preț mai mic, se percepe diferența între prețul real și prețul minim de import.
(81)
Exportatorii care nu au cooperat și exportatorii căror nu li s-a acordat TI ar face obiectul taxei reziduale de 415,00 EUR pe tonă de greutate netă de produs (bazată pe diferența dintre prețul neprejudiciabil astfel cum a fost menționat în considerentul 126 din regulamentul provizoriu și cea mai prejudiciabilă tranzacție a unui exportator cooperant în timpul PA) independent de prețul de import.
(82)
Această formă de măsuri le-ar permite producătorilor din UE să depășească efectele dumpingului prejudiciabil și, de asemenea, ar trebui să împiedice orice creștere nejustificată de prețuri care ar putea avea un impact negativ semnificativ asupra activității utilizatorilor.
(83)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Ulterior, industria din Uniune a contestat afirmațiile susținute de utilizatori privind penuria produsului în cauză, precum și evoluția prețurilor după PA pe piața Uniunii. În ceea ce privește penuria, industria din Uniune a argumentat că industria sa este ciclică și că există alte surse de aprovizionare, cum ar fi Trinidad și Qatar. În ceea ce privește tendința prețurilor, aceștia au susținut că această creștere a început cu mult înaintea instituirii de măsuri provizorii. Cu toate acestea, nu se poate nega faptul că prețurile au continuat să crească de la instituirea măsurilor provizorii și că importurile din alte surse nu sunt semnificative. Observațiile transmise de alte părți au fost examinate în mod corespunzător, dar nu au fost de natură să modifice concluziile.
(84)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor produsului în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific la articolul 1, inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și urmează să facă obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(85)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui adresată de îndată Comisiei (3) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, prezentul regulament va fi modificat în consecință prin actualizarea listei de societăți care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.
(86)
În scopul de a reduce la minimum riscurile eludării, se consideră că sunt necesare măsuri speciale în acest caz pentru a garanta aplicarea corectă a taxelor antidumping. Printre aceste măsuri speciale se numără: prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care este conformă cerințelor stabilite în anexa la prezentul regulament. Importurile care nu sunt însoțite de o astfel de factură fac obiectul taxei antidumping reziduale care se aplică tuturor celorlalți exportatori.
(87)
În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de PMI cresc în mod semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, o astfel de creștere a volumului ar putea fi considerată ca și când ar constitui în sine o modificare a modelului de comerț în urma instituirii de măsuri în sensul articolului 13 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și cu condiția să fie îndeplinite condițiile, se poate iniția o anchetă împotriva eludării. Această anchetă poate, printre altele, să examineze necesitatea de a elimina PMI și instituirea ulterioară a unei taxe.
(88)
În cazul în care condițiile pieței se modifică semnificativ după instituirea măsurilor definitive, Comisia poate, din proprie inițiativă, să revizuiască forma măsurilor în scopul de a evalua dacă măsurile au rezultatele dorite privind îndepărtarea prejudiciului și dacă se justifică o modificare a formei măsurilor.
4.3. Perceperea definitivă a taxelor antidumping provizorii
(89)
Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei din Uniune, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse sub formă de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive instituite. În cazul în care taxele definitive sunt mai mici decât taxele provizorii, sumele depuse provizoriu care depășesc nivelul taxelor definitive antidumping vor fi returnate. În cazul în care taxele definitive sunt mai mari decât taxele provizorii, nu se percep definitiv decât sumele depuse cu titlu de taxe provizorii,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de melamină, încadrată în prezent la codul NC 2933 61 00, originară din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este după cum urmează:
Societate
Prețul minim de import
(EUR/tonă de greutate netă de produs)
Taxă
(EUR/tonă de greutate netă de produs)
Cod adițional TARIC
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company, Ltd
1 153
-
A988
Toate celelalte societăți
-
415,00
A999
Pentru producătorii numiți individual, valoarea taxei antidumping definitive aplicabile produslui descris la alineatul (1) este egală cu diferența dintre prețul minim de import și prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, în toate cazurile în care acesta din urmă este mai mic decât prețul minim de import. Pentru acești producători numiți individual, nu se percepe nicio taxă în cazul în care prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este egal cu sau mai mare decât prețul minim de import corespunzător.
Aplicarea prețului minim de import specificat pentru societățile menționate la acest alineat depinde de prezentarea către autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, care este conformă cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
(3) Pentru producătorii numiți individual și în cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (4), prețul minim de import stabilit anterior este redus cu un procent proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit. Prin urmare, taxa care trebuie percepută va fi egală cu diferența dintre prețul minim de import redus și prețul net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, redus.
Pentru toate celelalte societăți și în cazurile în care bunurile s-au deteriorat înainte de punerea în liberă circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat proporțional pentru a determina valoarea în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, valoarea taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) de mai sus, este redusă cu un procent proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit.
(4) Cu excepția cazurilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse sub formă de taxă antidumping provizorie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1035/2010 se percep definitiv. Sumele depuse care depășesc nivelurile taxei antidumping definitive se returnează. În cazul în care taxele definitive sunt mai mari decât taxele provizorii, nu se percep definitiv decât sumele depuse cu titlu de taxe provizorii.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2011.