NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 44/2012
ze dne 17. ledna 2012,
kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 43 odst. 3 Smlouvy se stanoví, že Rada přijme na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o revizi kvót pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska podoblastech ICES V a XIV podle dohody o partnerství v odvětví rybolvu s Grónskem, by měly být Komisi svěřeny příslušné pravomoci.
(5)
Za účelem zajištění jednotných podmínek provádění omezení odlovu některých populací druhů s krátkým životním cyklem by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o revizi TAC na základě vědeckých informací získaných v první polovině roku 2012. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (2).
(6)
Komise by měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty týjkající se revize TAC pro populace s krátkým životním cyklem, je-li to v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech nezbytné pro dosažení souladu s mezinárodními závazky Unie.
(7)
Některé TAC umožňují členským státům přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty. Cílem těchto zkoušek je testovat systém založený na kvótách odlovu, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. Za účelem dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat místo vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy musí proto obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV), napojených na systém čidel; to umožní podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Za předpokladu, že jsou splněny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (3), je proto použití CCTV v této době podmínkou pro dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov.
(8)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(9)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci jazyka obecného v Severním moři, platýse evropského v Severním moři, tresky obecné v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři stanoveny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (4), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) (dále jen „plán pro tresku obecnou“), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (6).
(10)
U populací, u nichž nejsou k dispozici dostatečné nebo spolehlivé údaje, aby mohla být odhadnuta velikost populace, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti u řízení rybolovu podle čl. 3 písm. i) nařízení Rady (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(11)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (7), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(12)
V souladu s články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (8), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2012.
(13)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné nadále používat a revidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa, IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(15)
Humr severský se loví v rámci smíšeného rybolovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank se na základě vědeckých poznatků doporučuje, aby se objem úlovků tohoto druhu v roce 2012 nezvyšoval. S cílem i nadále napomáhat obnově této populace je vhodné zachovat omezení rybolovných práv v určité části této oblasti a v určitých obdobích pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(16)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (9), Faerskými ostrovy (10), Grónskem (11) a Islandem (12) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2012 měla být uzavřena počátkem roku 2012. Podobně budou v roce 2012 pokračovat i konzultace s Islandem. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání v roce 2012, je vhodné, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohod s Islandem nebo Faerskými ostrovy.
(17)
V souladu s konzultacemi, které proběhly mezi pobřežními státy ohledně řízení makrely obecné, tresky modravé, atlantsko-skandinávského sledě obecného a tresky jednoskvrnné v Severním moři, může Unie povolit rybolov svým plavidlům až do výše 10 % nad rámec kvóty stanovené pro Unii pod podmínkou, že jakékoli množství odlovené nad rámec této kvóty bude odečteno od její kvóty v roce 2013. Podobně může Unie v roce 2013 využít nevyužitého množství až do výše 10 % kvóty stanovené pro Unii v roce 2012. Dotčeným členským státům je vhodné umožnit tuto flexibilitu v řízení těchto rybolovných práv, a to zejména tak, že se těmto státům povolí rozhodnout se pro využití kvóty flexibility.
(18)
Lov tresky obecné prováděný Unií v vodách EU a v mezinárodních vodách oblastí ICES I a IIB tradičně zahrnoval vedlejší úlovky tresky jednoskvrnné. Je proto nezbytné stanovit omezení vedlejších úlovků tresky jednoskvrnné v případě tohoto rybolovu, která jsou v souladu s historickými úrovněmi.
(19)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2012 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva měla být provedena v právu Unie.
(20)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) v roce 2011 na svém 33. výročním zasedání přijala řadu rybolovných práv pro rok 2012 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. Tato rybolovná práva, která zahrnují některé TAC a v případě krevet v rybolovné divizi 3M rozpis rozdělení intenzity rybolovu, by měla být provedena do práva Unie.
(21)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 82. výročním zasedání v roce 2011 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC přijala také rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(22)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2011 tabulky souladu, které stanoví upravené kvóty a uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti konstatovala, že v roce 2010 Unie zcela nevyužila svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba provést rozdělení těchto nevyužitých rybolovných práv na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. S ohledem na výsledek téhož výročního zasedání byl dále pozměněn plán obnovy marlína modrého a marlína bělavého, byla snížena unijní kvóta pro marlína modrého, mírně se zvýšila unijní kvóta pro marlína bělavého a bylo přijato doporučení ICCAT týkající se zachování žraloků hedvábných. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(23)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnila svá opatření, která se týkají rybolovných práv a která jsou v současné době provedena v právu Unie. Stávající příslušná opatření přijatá IOTC by měla být provedena v právu Unie.
(24)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla revidována na druhé přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011 a budou znovu revidována na třetí přípravné konferenci pro komisi SPRFMO, která se bude konat od 30. ledna do 3. února 2012. Uvedená prozatímní opatření jsou dobrovolná a podle mezinárodního práva nejsou právně závazná. Je nicméně vhodné v souladu se závazky týkajícími se spolupráce a ochrany zakotvenými v mezinárodním mořském právu provést uvedená opatření v právu Unie stanovením celkové kvóty pro Unii a rozdělení mezi dotčené členské státy.
(25)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnila hodnoty celkového přípustného odlovu ledovky patagonské, červenice obecné, pilonošů rodu Beryx a kraba hlubokomořského, které odsouhlasila pro roky 2011 a 2012 na svém výročním zasedání v roce 2010. Stávající příslušná opatření přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(26)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(27)
Konání 8. výročního zasedání Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu (WCPFC) v roce 2011 bylo odloženo na rok 2012. Je vhodné, aby stávající opatření pro zachování a řízení. zůstala v platnosti až do uskutečnění tohoto výročního zasedání
(28)
Na svém výročním zasedání v roce 2011 nezměnily smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře opatření týkající se rybolovných práv. Stávající příslušná opatření by měla být provedena v právu Unie.
(29)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytvářejí či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, měla zpětnou působnost. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů Antarktidy () trvá od 1. prosince jednoho roku do 30. listopadu následujícího roku a některá rybolovná práva nebo zákazy rybolovu v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovovány na období počínající 1. prosincem 2011, je třeba, aby se příslušná opatření tohoto nařízení použila od uvedeného data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(30)
Dne 16. prosince 2011 vydala Unie prohlášení týkající se Bolívarovské republiky Venezuely (dále jen „Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely ve výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany. Je třeba tedy stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU.
(31)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (13), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(32)
S cílem zabránit přerušení rybářských činností a za účelem zajištění obživy rybářů Unie by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2012, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2012, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti, jak je uvedeno ve 29. bodě odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(33)
Při využívání rybolovných práv by měla být v plném rozsahu dodržována příslušná ustanovení práva Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu v roce 2012;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2012 do 31. ledna 2013;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2011 do 30. listopadu 2012 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR a
d)
rybolovná práva na období uvedená v článku 27 pro některé populace v oblasti úmluvy IATTC.
3. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, které jsou předmětem konzultací v oblasti rybolovu se třetími zeměmi. Konečná rybolovná práva se stanoví po uzavření těchto konzultací v souladu se Smlouvou.
4. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 3.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na:
a)
plavidla EU, a
b)
plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo pravomocí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani pravomoci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (14).
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
„oblasti ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (15);
b)
„Skagerrakem“ se rozumí zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ se rozumí zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblasti CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (16);
e)
„oblasti NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou zeměpisné oblasti vymezené v příloze nařízení (ES) č. 217/2009 (17);
f)
„oblast úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku Evropským společenstvím (18);
g)
„oblast úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) je zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (19);
h)
„oblast úmluvy CCAMLR“ (Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/ (20);
i)
„oblast úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (21);
j)
„oblast úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (22);
k)
„oblast úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) je zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10o s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (23) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
l)
„oblast úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (24);
m)
„oblast volného moře Beringova moře“ je zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (25) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise reviduje kvóty pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska podoblastech ICES V a XIV na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o partnerství v odvětví rybolovu a protokolem k této dohodě.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2012 může Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s postupem podle čl. 37 odst. 2 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků rodu Ammodytes a související vedlejší úlovky ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IIB tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy a související vedlejší úlovky v podoblasti ICES IIIa a ve vodách EU divize ICES IIa a v podoblasti ICES IV a
c)
populace šprota obecného a související vedlejší úlovky ve vodách EU divize ICES IIa a podoblasti ICES IV.
5. V řádně odůvodněných naléhavých případech týkajících se dodržování mezinárodních závazků ze strany Unie Komise reviduje TAC stanovené v příloze I pro populace uvedené v odstavci 4 tohoto článku prostřednictvím okamžitě použitelných prováděcích aktů postupem podle čl. 38 odst. 3. Tyto akty zůstávají v platnosti po dobu použitelnosti tohoto nařízení, v každém případě nejpozději do 31. prosince 2012.
Článek 6
Dodatečné příděly pro plavidla účastnící se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu
1. Členský státy může plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou účastnícímu se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I. Dodatečné kvóty nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
2. Dodatečné kvóty podle odstavce 1 lze přidělit, pouze pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidel;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž toto plavidlo patří, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení základní kvóty přidělené tomuto plavidlu a
c)
všechny úlovky populací, na něž se vztahuje přidělení dodatečných kvót, odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené celkové kvóty.
Bez ohledu na písmeno b), může ve výjimečných případech členský stát plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou přidělit více než 75 % výmětů předpokládaných u typu plavidla, k němuž toto plavidlo patří, pokud:
i)
odhadované výměty pro tento typ plavidla nepřesahují 10 %,
ii)
lze prokázat, že zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely a
iii)
všechna plavidla účastnící se zkoušek nepřekročí celkovou hranici 75 % předpokládaných výmětů.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2012 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavce 1 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod kjeho vlajkou účastnících se daných zkoušek při řádně zdokumentovaném rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty každého typu plavidla, které se účastní zkoušek, a
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené plavidly, které se účastní zkoušek, v roce 2011.
5. Komise může požadovat, aby bylo posouzení odhadovaných výmětů pro typy plavidel uvedené v odst. 2 písm. b) předloženo vědeckému poradnímu orgánu k přezkumu. Není-li posouzení schváleno, dotčený členský stát písemně informuje Komisi o opatřeních přijatých s cílem zajistit, aby příslušná plavidla splňovala podmínku pro odhadované výměty uvedenou v odst. 2 písm. b).
Článek 7
Flexibilita v řízení některých populací
1. Pro některé populace uvedené v příloze I může členský stát rozhodnout o zvýšení původní kvóty uvedené v příloze I o 10 %. Dotčený členský stát oznámí své rozhodnutí Komisi. Na základě tohoto oznámení se zvýšená kvóta považuje za kvótu přidělenou danému členskému státu.
2. Veškerá množství odlovená v roce 2012 v rámci této zvýšené kvóty, která překračují původní kvótu, se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2013 odečítají.
3. Veškerá množství neodlovená v rámci původní kvóty až do výše 10 % této kvóty se pro účely výpočtu kvóty dotčeného členského státu pro příslušnou populaci v roce 2013 přičítají.
Článek 8
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána, nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 9
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2012 do 31. ledna 2013 platí omezení intenzity rybolovu stanovená v příloze IIA pro některé populace tresky obecné, platýse evropského nebo jazyka obecného v těchto oblastech:
a)
Skagerrak;
b)
část divize ICES IIIa, která nepatří do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblast ICES IV;
d)
vody EU divize ICES IIa a
e)
divize ICES VIId.
Článek 10
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (26), kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací, se vztahuje na platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, nepřekročila v roce 2012 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech, které se uskutečnily s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 11
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 12
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. července 2012 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: mníkovec bělolemý, mník modrý a mník mořský.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Severní šířka
Západní délka
1
52° 27′
12° 19′
2
52° 40′
12° 30′
3
52° 47′
12° 39,600′
4
52° 47′
12° 56′
5
52° 13,5′
13° 53,830′
6
51° 22′
14° 24′
7
51° 22′
14° 03′
8
52° 10′
13° 25′
9
52° 32′
13° 07,500′
10
52° 43′
12° 55′
11
52° 43′
12° 43′
12
52° 38,800′
12° 37′
13
52° 27′
12° 23′
14
52° 27′
12° 19′
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, která mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 13
Zakázané druhy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU i mimo ně a
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li v příloze I části B nařízení (EU) č. 43/2012 (27) stanoveno jinak;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Článek 14
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (dále jen „výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu, kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel EU provozujících drobný pobřežní rybolov oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři od 15. dubna do 15. května 2012.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného přidělí členské státy zvláštní kvótu ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškounů velkookých (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (kromě druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC na úlovky a vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou v roce 2012 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí vnitrostátní jurisdikce. Pokud se daný členský hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s článkem 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2012.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou v části B přílohy V stanoveny TAC a omezení pro vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek sezóny.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2012/13
1. Během rybářské sezóny 2012/13 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2012:
a)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou nebo pod vlajkou jiné členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jinému plavidlu než plavidlu, které bylo v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámeno sekretariátu CCAMLR, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast Úmluvy IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel Unie lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornostijsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma typy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2012 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 24, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky plavidel plujících pod jejich vlajkou provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích, a pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2012, nebo od 18. listopadu 2012 do 18. ledna 2013 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2012, pro které období uzavření uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států s košelkovými nevody musí v oblasti stanovené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 5 poraněny. Provozovatel plavidla je ihned vypustí a zároveň:
a)
zaznamená počet vypuštění s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašle údaje uvedené v písmenu a) členskému státu, jehož je státním příslušníkem. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2013.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2012 00:00 hodin do 30. září 2012 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádí rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFC uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidel s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodní vody vymezené hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodní vody vymezené hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky aljašské (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách EU; a
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Ihned se vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro rybolov a akvakulturu zřízený nařízením (ES) č. 2371/2002. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2012.
Článek 9 se však použije ode dne 1. února 2012.
Tam, kde jsou rybolovná práva nebo omezení pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených pro tato rybolovná práva nebo omezení.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. ledna 2012.
REGULAMENTUL (UE) NR. 44/2012 AL CONSILIULUI
din 17 ianuarie 2012
de stabilire, pentru 2012, a posibilităților de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
Articolul 43 alineatul (3) din tratat dispune că Consiliul, la propunerea Comisiei, trebuie să adopte măsuri de stabilire și de alocare a posibilităților de pescuit.
(2)
Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1) impune stabilirea de măsuri ale Uniunii care să reglementeze accesul la ape și la resurse și exercitarea durabilă a activităților de pescuit, ținând seama de avizele științifice, tehnice și economice disponibile și în special de rapoartele întocmite de Consiliul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP), precum și având în verdere orice aviz al consiliilor consultative regionale.
(3)
Consiliului îi revine obligația să adopte măsuri privind fixarea și alocarea posibilităților de pescuit per pescărie sau per grup de pescării, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. Posibilitățile de pescuit ar trebui distribuite între statele membre într-un mod care să asigure fiecărui stat membru o relativă stabilitate în activitățile de pescuit pentru fiecare stoc sau pescărie și ținând cont în mod adecvat de obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.
(4)
În vederea asigurării de condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament cu privire la revizuirea cotelor pentru capelin disponibile Uniunii în apele Groenlandei din subzonele ICES V și XIV în conformitate cu Acordul de parteneriat cu Groenlanda în domeniul pescuitului, ar trebui acordate competențe Comisiei.
(5)
În vederea asigurării de condiții uniforme pentru punerea în aplicare a limitelor de captură privind anumite stocuri de specii de pești cu durată scurtă de viață, ar trebui să îi fie conferite competențe de executare Comisiei cu privire la revizuirea TAC având în vedere informațiile științifice colectate în prima jumătate a anului 2012. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European si al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2).
(6)
Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile referitoare la revizuirea TAC pentru aceste stocuri de specii de pești cu durată scurtă de viață atunci când, în cazuri bine justificate privind necesitatea ca Uniunea să își respecte angajamentele internaționale, există motive imperative care impun adoptarea de urgență a unor asemenea acte.
(7)
Anumite TAC-uri permit statelor membre să acorde alocări suplimentare pentru navele care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin. Scopul acestor studii este să testeze un sistem de cote de capturi pentru evitarea aruncării capturilor în mare și a irosirii unor resurse de pește altfel utilizabile pe care acest lucru îl presupune. Aruncările necontrolate în mare ale capturilor de pești reprezintă o amenințare la adresa sustenabilității pe termen lung a peștilor ca bun public și, prin urmare, la adresa obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului. Spre deosebire de aceasta, sistemele de cote de capturi oferă inerent pescarilor un stimulent pentru a optimiza selectivitatea capturilor în cadrul activităților lor. Pentru a avea o gestionare rațională a capturilor aruncate înapoi în mare, un pescuit documentat pe deplin ar trebui să acopere mai degrabă fiecare operațiune pe mare, decât ce se debarcă în port. Prin urmare, condițiile în care statele membre pot acorda astfel de alocări suplimentare ar trebui să includă o obligație de a asigura utilizarea de camere de televiziune cu circuit închis (CCTV), legate de un sistem de senzori. Aceasta ar trebui să permită înregistrarea în detaliu a tuturor părților de capturi păstrate și aruncate. Un sistem bazat pe observatori umani care acționează în timp real la bord ar fi mai puțin eficient, mai costisitor și mai puțin fiabil. În consecință, utilizarea CCTV este, în acest moment, o condiție prealabilă pentru realizarea schemelor de reducere a volumului capturilor aruncate în mare, cum este pescuitul documentat pe deplin, cu condiția respectării cerințelor Directivei 95/46/EC a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (3).
(8)
TAC-urile ar trebui stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținând seama de aspectele biologice și socioeconomice și asigurând totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special la reuniunile la care au participat Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură și consiliile consultative regionale în cauză.
(9)
Pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale specifice, TAC-urile ar trebui stabilite în conformitate cu normele prevăzute în planurile respective. În consecință, TAC-urile pentru stocurile de limbă-de-mare din Marea Nordului, de cambulă de Baltica din Marea Nordului, de cod de Atlantic din Marea Nordului, Skagerrak și estul Canalului Mânecii, precum și de ton roșu din Atlanticul de Est și din Marea Mediterană ar trebui stabilite în conformitate cu normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 676/2007 al Consiliului din 11 iunie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru zonele piscicole în care se exploatează rezerve de cambulă de Baltica și limbă-de-mare din Marea Nordului (4); în Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (5) (denumit în continuare „planul pentru cod”); și în Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (6).
(10)
Pentru stocurile în cazul cărora nu există date suficiente sau suficient de fiabile pentru a li se putea estima dimensiunea, măsurile de gestionare și nivelurile de TAC ar trebui să urmeze abordarea precaută a gestionării zonelor piscicole, astfel cum este definită la articolul 3 litera (i) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului, ținând seama în același timp de factori specifici fiecărui stoc, inclusiv, în special, de informațiile disponibile cu privire la tendințele stocurilor și de considerații legate de pescăriile mixte.
(11)
În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (7), ar trebui identificate stocurile care fac obiectul diverselor măsuri prevăzute de acest regulament.
(12)
Este necesar să se stabilească plafoanele de efort de pescuit pentru anul 2012 în conformitate cu articolele 11 și 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008, cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 676/2007 al Consiliului și cu articolele 5 și 9 din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, ținând seama de Regulamentul (CE) nr. 754/2009 al Consiliului din 27 iulie 2009 de excludere a anumitor grupuri de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 (8).
(13)
În urma avizului Consiliului internațional pentru explorarea apelor maritime (ICES), este oportun să se mențină și să se revizuiască sistemul de gestionare a speciilor de țipar în apele UE din diviziunile ICES IIa și IIIa și din subzona ICES IV.
(14)
Pentru anumite specii, cum ar fi anumite specii de rechini, chiar și o activitate de pescuit limitată ar putea crea un risc grav pentru conservarea acestora. Prin urmare, posibilitățile de pescuit pentru astfel de specii ar trebui să fie restricționate complet printr-o interdicție generală a pescuitului la speciile respective.
(15)
Langustinele sunt capturate în pescuitul mixt de specii demersale, împreună cu diverse alte specii. Într-o zonă din vestul Irlandei, cunoscută sub numele de Porcupine Bank, avizul științific a recomandat să nu crească în 2012 capturile de această specie. Pentru a ajuta la continuarea refacerii stocului, este oportună limitarea posibilităților de pescuit într-o anumită parte a zonei respective și în anumite perioade, la capturile de specii pelagice cu care nu sunt capturate langustinele.
(16)
În conformitate cu procedura prevăzută în acordurile sau protocoalele privind relațiile în domeniul pescuitului cu Norvegia (9), Insulele Feroe (10), Groenlanda (11) și Islanda (12), Uniunea a avut consultări privind drepturile de pescuit cu partenerii respectivi. Consultările cu Insulele Feroe nu s-au finalizat încă și se așteaptă încheierea acordurilor pentru 2012 cu acest partener la începutul anului 2012. În mod similiar, vor continua în 2012 consultările cu Islanda. În vederea evitării întreruperii activităților de pescuit ale Uniunii, oferindu-se în același timp flexibilitatea necesară pentru încheierea acordurilor menționate în 2012, este oportun ca Uniunea să stabilească în mod provizoriu posibilitățile de pescuit pentru stocurile care fac obiectul acordurilor cu Islanda și/sau cu Insulele Feroe.
(17)
În conformitate cu consultările dintre statele de coastă privind gestionarea stocurilor de macrou, putasu, hering atlanto-scandinav și eglefin din Marea Nordului, Uniunea poate autoriza pescuitul de către navele din UE cu până la 10 % peste cota disponibilă pentru Uniune, cu condiția ca orice cantități pescuite peste cota disponibilă pentru Uniune să fie scăzute din cota pentru 2013. În mod similar, Uniunea poate utiliza în 2013 orice cantități neutilizate de până la 10 % din cota disponibilă pentru Uniune în 2012. Este oportun să se permită o asemenea flexibilitate în gestionarea posibilităților de pescuit respective pentru statele membre vizate, permițând în special statelor membre vizate să opteze pentru utilizarea unei cote de flexibilitate.
(18)
Activitățile Uniunii de pescuit de cod de Atlantic în apele UE și în apele internaționale din zonele ICES I și IIB au antrenat în mod tradițional capturi accidentale de eglefin. Prin urmare, este necesar să se stabilească limite pentru capturile accidentale de eglefin pentru activitățile respective de pescuit care sunt conforme cu nivelurile istorice.
(19)
Uniunea este parte contractantă în cadrul mai multor organizații de pescuit și participă în cadrul altor organizații în calitate de parte cooperantă necontractantă. În plus, în temeiul Actului de aderare din 2003, acordurile din domeniul pescuitului încheiate anterior de Republica Polonă, cum ar fi Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor de cod negru în Marea Bering centrală, sunt gestionate de Uniune de la data aderării Poloniei. Organizațiile de pescuit au recomandat introducerea pentru 2012 a unei serii de măsuri, printre care posibilități de pescuit pentru navele din UE; Aceste posibilități de pescuit ar trebui implementate în dreptul Uniunii.
(20)
La cea de a 33-a reuniune anuală a sa, care a avut loc în 2011, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest (NAFO) a adoptat o serie de posibilități de pescuit pentru 2012 privind anumite stocuri din subzonele 1-4 ale zonei Convenției NAFO. Aceste posibilități de pescuit, care constau în anumite TAC-uri și, în cazul crevetei din diviziunea de pescuit 3M, într-o schemă de alocare a efortului, ar trebui implementate în dreptul Uniunii.
(21)
La cea de a 82-a reuniune anuală a sa, care a avut loc în 2011, Comisia interamericană pentru tonul tropical (CITT) a adoptat măsuri de conservare pentru tonul cu aripioare galbene, tonul obez și tonul dungat. CITT a adoptat, de asemenea, o rezoluție privind conservarea rechinilor cu înotătoare albe. Măsurile respective ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(22)
Cu ocazia reuniunii sale anuale din 2011, Comisia internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (ICCAT) a adoptat tabelele de conformitate care stabilesc cotele ajustate și care indică subutilizarea și suprautilizarea posibilităților de pescuit ale părților contractante ICCAT. În acest context, ICCAT a recunoscut că, în cursul anului 2010, Uniunea și-a subutilizat cota pentru peștele-spadă (nord și sud), tonul obez și tonul alb (nord). Pentru a respecta adaptările aduse cotelor Uniunii stabilite de ICCAT, este necesar să se distribuie posibilitățile de pescuit ce decurg din această subutilizare în baza contribuției respective a fiecărui stat membru la subutilizare fără nicio modificare a metodei de distribuție stabilite de prezentul regulament pentru alocarea anuală a TAC-urilor. În plus, în urma aceleiași reuniuni anuale, a fost modificat planul de reconstituire pentru marlin alb și marlin albastru, cota Uniunii pentru marlin albastru a scăzut, cota Uniunii pentru marlin alb a cunoscut o ușoară creștere, și a fost adoptată o recomandare ICCAT privind conservarea rechinului catifelat. Măsurile respective ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(23)
La reuniunea sa anuală din 2011, Comisia tonului din Oceanul Indian (IOTC) nu și-a modificat măsurile referitoare la posibilitățile de pescuit implementate în prezent în dreptul Uniunii. Măsurile aplicabile în prezent adoptate de IOTC ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(24)
În cursul celei de-a treia reuniuni internaționale, desfășurate în mai 2007, pentru crearea unei organizații regionale de gestionare a pescuitului (RFMO) în zona de mare liberă din Pacificul de Sud (SPRFMO), participanții au adoptat măsuri interimare, inclusiv referitor la posibilitățile de pescuit, destinate reglementării activităților de pescuit la speciile pelagice, precum și a pescuitului de fund în regiunea respectivă până în momentul constituirii respectivei RFMO. Aceste măsuri interimare au fost revizuite în cadrul celei de-a doua conferințe pregătitoare pentru Comisia SPRFMO, organizată în ianuarie 2011, și vor fi revizuite din nou cu ocazia celei de-a 3-a conferințe pregătitoare pentru Comisia SPRFMO, care va avea loc între 30 ianuarie și 3 februarie 2012. Măsurile interimare respective au caracter voluntar și nu sunt obligatorii din punctul de vedere al dreptului internațional. Cu toate acestea, în conformitate cu obligațiile de cooperare și conservare consacrate în dreptul internațional al mării, este oportun să se implementeze aceste măsuri în dreptul Uniunii prin stabilirea unei cote globale pentru Uniune și a unei alocări între statele membre în cauză.
(25)
La reuniunea sa anuală din 2011, Organizația de pescuit în Atlanticul de Sud-Est (SEAFO) nu a modificat capturile totale permise pentru bacalao, pion portocaliu, beryx și crab marin roșu convenite pentru 2011 și 2012 în cadrul reuniunii sale anuale din 2010. Măsurile aplicabile în prezent adoptate de SEAFO ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(26)
Din perspectiva celor mai recente avize științifice ale ICES și în conformitate cu angajamentele internaționale luate în contextul Convenției privind pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC), este necesară limitarea efortului de pescuit pentru anumite specii de adâncime.
(27)
Cea de a opta reuniune anuală a Comisiei privind pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central (WCPFC) din 2011 a fost amânată pentru 2012. Totuși, este oportun ca măsurile de conservare și de gestionare aplicabile în prezent să rămână în vigoare până la desfășurarea reuniunii anuale menționate.
(28)
În cadrul reuniunii sale anuale din 2011, părțile la Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor de cod negru în Marea Bering centrală nu au modificat măsurile acesteia privind oportunitățile de pescuit. Măsurile aplicabile în prezent ar trebui să fie implementate în dreptul Uniunii.
(29)
Anumite măsuri internaționale care creează sau restricționează posibilitățile de pescuit pentru Uniune sunt adoptate de RFMO-urile relevante la sfârșitul anului și devin aplicabile înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. Prin urmare, este necesar ca dispozițiile care implementează aceste măsuri în dreptul Uniunii să se aplice retroactiv. În special, deoarece sezonul de pescuit al zona Convenției CCAMLR (Comisia pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica) se derulează de la data de 1 decembrie la data de 30 noiembrie și, prin urmare, anumite posibilități sau interdicții de pescuit în zona Convenției CCAMLR sunt stabilite pentru o perioadă de timp care începe la 1 decembrie 2011, este necesar ca dispozițiile corespunzătoare din prezentul regulament să se aplice de la acea dată. Această aplicare retroactivă nu va aduce atingere principiului așteptărilor legitime, deoarece membrilor CCAMLR le este interzis să pescuiască fără autorizație în zona care face obiectul convenției CCAMLR.
(30)
La 16 decembrie 2011, Uniunea a făcut o declarație referitoare la Republica Bolivariană a Venezuelei (Venezuela) privind acordarea de posibilități de pescuit în apele UE navelor de pescuit care arborează pavilionul Venezuelei în zona economică exclusivă (ZEE) a coastei Guyanei Franceze. Este necesară stabilirea posibilităților de pescuit pentru speciile de lutianide disponibile pentru Venezuela în apele UE.
(31)
Utilizarea posibilităților de pescuit disponibile pentru navele din UE, stabilite în prezentul regulament, se face în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (13), în special la articolele 33 și 34, referitoare la înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care trebuie utilizate de statele membre atunci când transmit Comisiei date cu privire la debarcarea stocurilor care fac obiectul prezentului regulament.
(32)
Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și a asigura subzistența pescarilor din Uniune, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2012, cu excepția dispozițiilor referitoare la limitele efortului de pescuit, care ar trebui să se aplice de la 1 februarie 2012, și a dispozițiilor specifice anumitor regiuni, care ar trebui să aibă o dată de aplicare specifică, astfel cum se arată în considerentul 29. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa.
(33)
Posibilitățile de pescuit ar trebui utilizate în deplină conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII
Articolul 1
Obiect
(1) Prezentul regulament stabilește posibilitățile de pescuit disponibile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul unor negocieri sau acorduri internaționale.
(2) Posibilitățile de pescuit menționate la alineatul (1) includ:
(a)
limite de captură pentru anul 2012;
(b)
limite ale efortului de pescuit pentru perioada 1 februarie 2012-31 ianuarie 2013;
(c)
posibilitățile de pescuit pentru perioada 1 decembrie 2011-30 noiembrie 2012 pentru anumite stocuri din zona Convenției CCAMLR; și
(d)
posibilitățile de pescuit pentru perioadele stabilite la articolul 27 pentru anumite stocuri din zona Convenției CITT.
(3) Prezentul regulament stabilește, de asemenea, posibilitățile de pescuit provizorii pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește care fac obiectul consultărilor privind pescuitul cu țările terțe. Posibilitățile de pescuit definitive se stabilesc la încheierea acestor consultări în conformitate cu tratatul.
(4) Anumite posibilități de pescuit identificate în anexa I nu sunt alocate și nu pot fi utilizate de statele membre până la stabilirea definitivă a posibilităților de pescuit în conformitate cu alineatul (3).
Articolul 2
Domeniul de aplicare
Prezentul regulament se aplică:
(a)
navelor din UE; și
(b)
navelor țărilor terțe în apele UE.
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
(a)
„navă din UE” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și este înmatriculată în Uniune;
(b)
„navă a unei țări terțe” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unei țări terțe și este înmatriculată în respectiva țară terță;
(c)
„apele UE” înseamnă apele aflate sub suveranitatea sau sub jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente țărilor și teritoriilor de peste mări menționate în anexa II la tratat;
(d)
„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea din fiecare stoc de pește care poate fi pescuită și debarcată în fiecare an;
(e)
„cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii, unui stat membru sau unei țări terțe;
(f)
„ape internaționale” înseamnă apele care se găsesc în afara suveranității sau jurisdicției vreunui stat;
(g)
„dimensiunea ochiului de plasă” înseamnă dimensiunea ochiului plaselor de pescuit determinată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 517/2008 (14).
Articolul 4
Zone de pescuit
În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții ale zonelor:
(a)
zonele ICES (Consiliul internațional pentru explorarea apelor maritime) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 218/2009 (15);
(b)
„Skagerrak” înseamnă zona geografică delimitată la vest de o linie trasată de la farul Hanstholm la farul Lindesnes și la sud de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la cel mai apropiat punct de pe coasta suedeză;
(c)
„Kattegat” înseamnă zona geografică delimitată la nord de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la punctul cel mai apropiat pe coasta suedeză și la sud de o linie trasată de la Hasenøre la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen;
(d)
zonele CECAF (Comitetul pentru pescuit în zona central-estică a Atlanticului) sunt zonele geografice precizate în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 216/2009 (16);
(e)
zonele NAFO (Organizația de Pescuit în Atlanticul de Nord-Vest) sunt zonele geografice precizate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 217/2009 (17);
(f)
„zona Convenției SEAFO (Organizația de pescuit în Atlanticul de Sud-Est)” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole din sud-estul Oceanului Atlantic (18);
(g)
„zona Convenției ICCAT (Comisia internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic)” este zona geografică definită în Convenția internațională pentru conservarea tonului din Oceanul Atlantic (19);
(h)
„zona Convenției CCAMLR (Convenția privind conservarea faunei și florei marine din Antarctica)” este zona geografică definită la articolul 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 (20);
(i)
„zona Convenției CITT (Comisia interamericană pentru tonul tropical)” este zona geografică definită în Convenția pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical instituite prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica (21);
(j)
„zona Convenției IOTC (Comisia tonului din Oceanul Indian)” este zona geografică definită în Acordul de instituire a Comisiei tonului din Oceanul Indian (22);
(k)
„zona Convenției SPRFMO (Organizația regională pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului)” este zona geografică de mare liberă situată la sud de 10° N, la nord de zona Convenției CCAMLR, la est de zona Convenției SIOFA, definită în Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian (23), și la vest de zonele de pescuit aflate sub jurisdicția statelor din America de Sud;
(l)
„zona Convenției WCPFC (Convenția privind pescuitul în Pacificul Central și de Vest)” este zona geografică definită în Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central (24);
(m)
„zona de mare liberă din Marea Bering” înseamnă zona geografică de mare liberă din Marea Bering dincolo de 200 de mile marine de la liniile de bază de la care este măsurată lățimea mării teritoriale a statelor de coastă la Marea Bering.
TITLUL II
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE DIN UE
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 5
TAC-uri și alocări
(1) TAC-urile pentru navele din UE în apele UE sau în anumite ape din afara UE, precum și alocarea acestor TAC-uri între statele membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I.
(2) Navele din UE sunt autorizate să efectueze capturi, în cadrul TAC-urilor stabilite în anexa I, în apele care intră, în ceea ce privește pescuitul, sub jurisdicția Insulelor Feroe, a Groenlandei, a Islandei și a Norvegiei, precum și în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen, sub rezerva condițiilor stabilite la articolul 14 și în anexa III la prezentul regulament și în Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (25) și în dispozițiile de punere în aplicare a acestuia.
(3) Comisia revizuiește cotele pentru capelin disponibile pentru Uniune în apele Groenlandei din subzonele ICES V și XIV pe baza TAC și a alocării stabilite de Groenlanda pentru Uniune în conformitate cu Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local al Groenlandei, pe de altă parte, și cu protocolul la acesta.
(4) Din perspectiva informațiilor științifice culese în prima jumătate a anului 2012, TAC-urile stabilite în anexa I pentru următoarele stocuri pot fi revizuite de Comisie prin acte de punere în aplicare adoptate în conformitate cu procedura menționată la articolul 38 alineatul (2):
(a)
stocul de țipar și capturile accidentale asociate din apele UE din diviziunile ICES IIa și IIIa și subzona ICES IV în conformitate cu anexa IIB la prezentul regulament;
(b)
stocul de merluciu norvegian și capturile accidentale asociate din subzona ICES IIIa și din apele UE din diviziunea ICES IIa și subzona ICES IV; și
(c)
stocul de șprot și capturile accidentale asociate din apele UE din diviziunea ICES IIa și subzona ICES IV.
(5) Din motive imperative de urgență, justificate în mod corespunzător, legate de obligația Uniunii de a își respecta angajamentele internaționale, Comisia revizuiește TAC-urile stabilite în anexa I pentru stocurile menționate la alineatul (4) de la prezentul articol prin acte de punere în aplicare cu implementare imediată, în conformitate cu procedura menționată la articolul 38 alineatul (3). Aceste acte rămân în vigoare pe perioada aplicării prezentului regulament, și, în orice caz, nu mai târziu de 31 decembrie 2012.
Articolul 6
Alocări suplimentare pentru navele care participă la testele privind pescuitul documentat pe deplin
(1) Pentru anumite stocuri, un stat membru poate acorda o alocare suplimentară navelor care arborează pavilionul său care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin. Aceste stocuri sunt identificate în anexa I. Alocarea suplimentară nu pot depăși o limită totală stabilită în anexa I ca procent din cota alocată statului membru respectiv.
(2) Alocările suplimentare menționate la alineatul (1) pot fi acordate doar în următoarele condiții:
(a)
navele utilizează camere de televiziune cu circuit închis (CCTV) legate la un sistem de senzori, care să înregistreze toate activitățile de pescuit și prelucrare de la bordul navelor;
(b)
nivelul alocării suplimentare acordate unei nave individuale care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu depășește 75 % din estimarea capturilor aruncate în mare pentru tipul de navă căruia îi aparține și, în orice caz, nu trebuie să reprezinte o creștere cu mai mult de 30 % a alocării de bază a navei; și
(c)
toate capturile realizate de nava respectivă din stocul relevant care face obiectul alocării suplimentare se scad din alocarea totală a navei.
În pofida literei (b), un stat membru poate acorda în mod excepțional navei care arborează pavilionul său peste 75 % din estimarea capturilor aruncate în mare pentru tipul de navă căruia îi aparține nava respectivă, cu condiția ca:
(i)
estimarea capturilor aruncate în mare pentru tipul de navă să fie sub 10 %;
(ii)
să se poată demonstra că includerea respectivului tip de navă este importantă pentru evaluarea potențialului sistemului CCTV în scop de control; și
(iii)
nu este depășită o limită globală de 75 % din estimarea capturilor aruncate în mare pentru ansamblul navelor care participă la studii.
(3) În cazul în care un stat membru constată că o navă care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin nu respectă condițiile prevăzute la alineatul (2), statul membru în cauză retrage imediat alocarea suplimentară acordată navei respective și o exclude de la participarea la aceste studii pentru restul anului 2012.
(4) Înainte de a acorda alocările suplimentare menționate la alineatul (1), un stat membru transmite Comisiei următoarele informații:
(a)
lista navelor care arborează pavilionul său care participă la studii privind pescuitul documentat pe deplin;
(b)
specificațiile echipamentului electronic de monitorizare la distanță instalat la bordul navelor respective;
(c)
capacitatea, tipul și specificațiile echipamentelor utilizate de navele respective;
(d)
estimaarea capturilor aruncate în mare pentru fiecare tip de navă care participă la studii; și
(e)
cantitatea capturilor din stocul care face obiectul TAC relevante realizate în 2011 de navele care participă la studii.
(5) Comisia poate solicita ca evaluarea estimării capturilor aruncate în mare pentru tipul de navă menționat la alineatul (2) litera (b) să fie înaintată spre analiză unui organism științific consultativ. În absența unei evaluări care să confirme aceste estimări, statul membru în cauză informează Comisia, în scris, în legătură cu măsurile luate pentru a se asigura că navele relevante respectă estimarea capturilor aruncate în mare prevăzute la alineatul (2) litera (b).
Articolul 7
Flexibilitate în gestionarea anumitor stocuri
(1) Pentru anumite stocuri identificate în anexa I, un stat membru poate opta pentru creșterea cu 10 % a cotei inițiale stabilite în anexa I. Statul membru în cauză notifică decizia în acest sens Comisiei. În urma notificării, cota crescută este considerată cota alocată statului membru în cauză.
(2) Orice cantități pescuite în 2012 în cadrul unei astfel de cote crescute care depășesc cota inițială, sunt deduse în scopul calculării cotei statului membru în cauză pentru stocul relevant pentru 2013.
(3) Orice cantități care nu au fost pescuite în cadrul cotei inițiale care reprezintă până la 10 % din cotă sunt adăugate în scopul calculării cotei statului membru vizat pentru stocul relevant pentru 2013.
Articolul 8
Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale
Peștii din stocurile pentru care sunt fixate TAC-uri sunt reținuți la bord sau debarcați numai în cazul în care:
(a)
capturile au fost efectuate de nave care arborează pavilionul unui stat membru care are o cotă, iar această cotă nu este epuizată; sau
(b)
capturile constau într-o fracțiune a unei cote a UE care nu a fost alocată în cote statelor membre, iar această cotă a UE nu a fost epuizată.
Articolul 9
Limite ale efortului de pescuit
Măsurile privind efortul de pescuit prevăzute în anexa IIA se aplică de la 1 februarie 2012 până la 31 ianuarie 2013 pentru gestionarea anumitor stocuri de cod de Atlantic, cambulă de Baltica și limbă-de-mare în:
(a)
Skagerrak;
(b)
partea diviziunii ICES IIIa care nu este cuprinsă în Skagerrak și Kattegat;
(c)
subzona ICES IV;
(d)
apele UE din diviziunea ICES IIa; și
(e)
diviziunea ICES VIId.
Articolul 10
Limite de captură și de efort pentru pescuitul la mare adâncime
(1) Articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 (26) care stabilește obligația de a deține un permis de pescuit de adâncime se aplică și în cazul halibutului negru. Operațiunile de capturare, reținere la bord, transbordare și debarcare a halibutului negru se desfășoară în condițiile prevăzute la articolul respectiv.
(2) Statele membre se asigură că nivelurile efortului de pescuit pentru 2012, măsurate în kilowați-zile de absență din port, ale navelor care dețin permise de pescuit de adâncime menționate la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 nu depășesc 65 % din efortul de pescuit anual mediu realizat de navele statului membru în cauză în 2003 cu ocazia campaniilor de pescuit pentru care navele dețineau permise de pescuit de adâncime sau în cursul cărora au fost capturate speciile de adâncime enumerate în anexele I și II la regulamentul respectiv. Prezentul alineat se aplică numai campaniilor de pescuit în care au fost capturate peste 100 kg de specii de adâncime, altele decât argentina mare.
Articolul 11
Dispoziții speciale privind alocarea posibilităților de pescuit
(1) Alocarea posibilităților de pescuit între statele membre conform prezentului regulament nu aduce atingere:
(a)
schimburilor efectuate în temeiul articolului 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002;
(b)
realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 sau în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008;
(c)
debarcărilor suplimentare autorizate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(d)
cantităților reținute în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(e)
deducerilor efectuate în temeiul articolelor 37, 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(2) Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din regulamentul respectiv se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC-uri analitice.
Articolul 12
Perioadele de interdicție a pescuitului
(1) Se interzice pescuitul sau reținerea la bord a oricăreia dintre următoarele specii din Porcupine Bank în perioada 1 mai-31 iulie 2012: brosme, mihalț-de-mare albastru și mihalț-de-mare.
(2) În sensul prezentului articol, Porcupine Bank cuprinde zona geografică delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
Punct
Latitudine
Longitudine
1
52° 27′ N
12° 19′ V
2
52° 40′ N
12° 30′ V
3
52° 47′ N
12° 39,600′ V
4
52° 47′ N
12° 56′ V
5
52° 13,5′ N
13° 53,830′ V
6
51° 22′ N
14° 24′ V
7
51° 22′ N
14° 03′ V
8
52° 10′ N
13° 25′ V
9
52° 32′ N
13° 07,500′ V
10
52° 43′ N
12° 55′ V
11
52° 43′ N
12° 43′ V
12
52° 38,800′ N
12° 37′ V
13
52° 27′ N
12° 23′ V
14
52° 27′ N
12° 19′ V
(3) Prin derogare de la alineatul (1), tranzitul prin zona Porcupine Bank transportând la bord speciile menționate la alineatul respectiv este permis în conformitate cu articolul 50 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
Articolul 13
Interdicții
(1) Se interzice navelor din UE să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze sau să debarce următoarele specii:
(a)
rechinul pelerin (Cetorhinus maximus) și rechinul alb (Carcharodon carcharias) în apele Uniunii și în ape din afara Uniunii;
(b)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus), în toate apele, cu excepția cazului în care se prevede altfel în anexa I partea B la Regulamentul (UE) nr. 43/2012 (27);
(c)
rechinul călugăr (Squatina squatina) în apele UE;
(d)
vulpea neagră (Dipturus batis) în apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
pisica de mare marmorată (Raja undulata) și vulpea-de-mare albă (Rostroraja alba) în apele UE din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X; și
(f)
Rhinobatidae în apele UE din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) trebuie să nu fie vătămate. Acestea sunt lăsate în libertate imediat.
Articolul 14
Transmiterea datelor
Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind debarcarea cantităților de stocuri capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament.
CAPITOLUL II
Autorizarea pescuitului în apele țărilor terțe
Articolul 15
Autorizații de pescuit
(1) Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele UE care pescuiesc în apele unei țări terțe este stabilit în anexa III.
(2) În cazul în care un stat membru transferă o cotă altui stat membru („schimb de cote”) în zonele de pescuit stabilite în anexa III, în baza articolului 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, transferul include un transfer corespunzător de autorizații de pescuit și este notificat Comisiei. Totuși, numărul total de autorizații de pescuit pentru fiecare zonă de pescuit, astfel cum este stabilit în anexa III, nu trebuie depășit.
CAPITOLUL III
Posibilitățile de pescuit în apele organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului
Secțiunea 1
Zona Convenției ICCAT
Articolul 16
Limitări ale capacității de pescuit, de creștere și de îngrășare a tonului roșu
(1) Numărul navelor cu platformă și paragate și al navelor cu undițe tractate din UE autorizate să pescuiască activ în Oceanul Atlantic de Est ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform anexei IV punctul 1.
(2) Numărul navelor din UE de pescuit artizanal de coastă autorizate să pescuiască activ în Marea Mediterană ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform anexei IV punctul 2.
(3) Numărul navelor de pescuit din UE autorizate să pescuiască activ în Marea Adriatică, în scopul creșterii, ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm este limitat conform anexei IV punctul 3.
(4) Numărul și capacitatea totală, ca tonaj brut, a navelor de pescuit autorizate să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 4.
(5) Numărul de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 5.
(6) Capacitatea de creștere și de îngrășare a tonului roșu și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat și alocat fermelor piscicole din Atlanticul de Est și din Marea Mediterană sunt limitate conform anexei IV punctul 6.
Articolul 17
Condiții suplimentare pentru cota de ton roșu alocată în anexa ID
Pe lângă perioada de interdicție prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, pescuitul de ton roșu cu plase-pungă este interzis în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană în perioada 15 aprilie-15 mai 2012.
Articolul 18
Pescuitul sportiv și de divertisment
Statele membre alocă o cotă specifică pescuitului sportiv și de divertisment al tonului roșu din cotele care le-au fost alocate conform anexei ID.
Articolul 19
Rechini
(1) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe (Alopias superciliosus) în oricare pescărie.
(2) Pescuitul direcționat al speciilor de rechini-vulpe din genul Alopias este interzis.
(3) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechini-ciocan din familia Sphyrnidae (cu excepția Sphyrna tiburo) în legătură cu pescării din zona Convenției ICCAT.
(4) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechini cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) din orice pescărie.
(5) Se interzice reținerea la bord a rechinilor catifelați (Carcharhinus falciformis) capturați în orice pescărie.
Secțiunea 2
Zona Convenției CCAMLR
Articolul 20
Interdicții și limite de captură
(1) Pescuitul direcționat al speciilor enumerate în anexa V partea A este interzis în zonele și în perioadele prevăzute în respectiva anexă.
(2) Pentru pescuitul experimental, TAC-urile și limitele capturilor accidentale stabilite în anexa V partea B se aplică în subzonele stabilite în această anexă.
Articolul 21
Pescuitul experimental
(1) În 2012, numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot participa la pescuitul experimental cu paragate de Dissostichus spp. în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, în afara zonelor de jurisdicție națională. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să participe la un astfel de pescuit, acesta informează Secretariatul CCAMLR în conformitate cu articolele 7 și 7a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 și în orice caz până la 1 iunie 2012 cel târziu.
(2) În ceea ce privește subzonele FAO 88.1 și 88.2 și diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a, TAC-urile și limitele capturilor accidentale pe subzonă și pe diviziune, precum și distribuția acestora între unitățile de cercetare la scară mică (SSRU) din fiecare dintre acestea, sunt stabilite în anexa V partea B. Pescuitul în orice SSRU trebuie să înceteze atunci când captura raportată atinge TAC-ul specificat, iar SSRU respectivă este închisă pentru pescuit pentru restul sezonului.
(3) Pescuitul trebuie să aibă loc într-o zonă geografică și batimetrică cât se poate de întinsă, pentru a obține informațiile necesare în vederea determinării potențialului de pescuit și pentru a evita concentrarea excesivă a capturilor și a efortului de pescuit. Cu toate acestea, pescuitul în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1, 58.4.2 și 58.4.3a este interzis la adâncimi mai mici de 550 m.
Articolul 22
Pescuitul de krill antarctic în cursul sezonului de pescuit 2012/2013
(1) Numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot pescui krill antarctic (Euphausia superba) în zona Convenției CCAMLR în sezonul de pescuit 2012-2013. Dacă unul dintre aceste state membre intenționează să pescuiască krill antarctic în zona Convenției CCAMLR, acesta notifică Secretariatului CCAMLR, în conformitate cu articolul 5a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004, și Comisiei, și în orice caz până la 1 iunie 2012 cel târziu:
(a)
intenția sa de a pescui krill antarctic, utilizând în acest scop modelul prevăzut în anexa V partea C;
(b)
formatul configurației plasei, utilizând modelul prevăzut în anexa V partea D.
(2) Notificarea menționată la alineatul (1) din prezentul articol trebuie să includă informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 pentru fiecare navă care urmează să fie autorizată de statul membru să participe la pescuitul de krill antarctic.
(3) Un stat membru care intenționează să pescuiască krill antactic în zona Convenției CCAMLR notifică intenția sa în acest sens în ceea ce privește navele autorizate care arborează pavilionul său în momentul notificării sau care arborează pavilionul altui membru CCAMLR care se așteaptă ca, la momentul desfășurării pescuitului, să arboreze pavilionul respectivului stat membru.
(4) Statele membre pot autoriza participarea la pescuitul de krill antarctic a altor nave decât cele notificate Secretariatului CCAMLR în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) din prezentul articol, dacă o navă autorizată nu poate participa la pescuit din motive operaționale întemeiate sau în caz de forță majoră. În această situație, statele membre în cauză informează de îndată Secretariatul CCAMLR și Comisia, furnizând:
(a)
toate detaliile legate de nava/navele înlocuitoare, inclusiv informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004;
(b)
o relatare completă a motivelor care justifică înlocuirea și orice dovadă sau referințe justificative pertinente.
(5) Statele membre nu autorizează să participe la pescuitul de krill antarctic o navă care se află pe oricare dintre listele CCAMLR de nave ilegale, nedeclarate și nereglementate (IUU).
Secțiunea 3
Zona Convenției IOTC
Articolul 23
Limitarea capacității de pescuit a navelor care pescuiesc în zona Convenției IOTC
(1) Numărul maxim de nave din UE care pescuiesc specii de ton tropical în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 1.
(2) Numărul maxim de nave din UE care pescuiesc pește-spadă (Xiphias gladius) și ton alb (Thunnus alalunga) în zona Convenției IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată ca tonaj brut, sunt stabilite în anexa VI punctul 2.
(3) Statele membre pot reafecta navele autorizate să desfășoare una din cele două activități de pescuit menționate la alineatele (1) și (2) celeilalte activități de pescuit, cu condiția să poată demonstra Comisiei că schimbarea nu duce la o creștere a efortului de pescuit în ceea ce privește stocurile de pește în cauză.
(4) Statele membre se asigură că, în cazul unei propuneri de transfer de capacitate către flota lor, navele care urmează să fie transferate sunt incluse în registrul IOTC al navelor sau în registrul navelor al altor organizații regionale pentru pescuitul de ton. Mai mult, nicio navă care figurează pe lista navelor ce desfășoară activități de pescuit IUU (nave IUU) a oricărei RFMO nu poate fi transferată.
(5) Pentru a ține seama de implementarea planurilor de dezvoltare transmise către IOTC, statele membre își pot majora capacitatea de pescuit peste plafoanele menționate la alineatele (1) și (2) numai în limitele stabilite în planurile respective.
Articolul 24
Rechini
(1) Se interzice reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi din orice specie din familia Alopiidae în oricare pescărie.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) trebuie să nu fie vătămate. Acestea sunt lăsate în libertate imediat.
Secțiunea 4
Zona Convenției SPRFMO
Articolul 25
Pescuit pelagic - limită de capacitate
Statele membre care au desfășurat în mod activ activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009 limitează nivelul total al tonajului brut al navelor aflate sub pavilionul lor care pescuiesc stocuri pelagice în 2012 la niveluri al căror total este de 78 610 tone brute în zona respectivă, astfel încât să se asigure exploatarea durabilă a resurselor de pești pelagici din Pacificul de Sud.
Articolul 26
Pescuit pelagic - TAC-uri
(1) Numai statele membre care au desfășurat în mod activ activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009, în conformitate cu articolul 25, pot pescui stocuri pelagice în această zonă în conformitate cu TAC-urile stabilite în anexa IJ.
(2) Statele membre comunică lunar Comisiei denumirile și caracteristicile, inclusiv tonajul brut, ale navelor care arborează pavilionul acestora, implicate în activitățile de pescuit care fac obiectul prezentului articol.
(3) În scopul monitorizării pescuitului care face obiectul prezentului articol, statele membre trimit Comisiei, în vederea transmiterii către secretariatul interimar al SPRFMO, înregistrările sistemelor de monitorizare a navelor de pescuit (VMS), declarațiile lunare de captură și, dacă sunt disponibile, datele privind escalele în port, până cel târziu în a 15-a zi a lunii următoare.
Articolul 27
Pescuit de fund
Statele membre care au un istoric în ceea ce privește efortul sau capturile aferente activităților de pescuit de fund în zona Convenției SPRFMO în perioada 1 ianuarie 2002-31 decembrie 2006 își limitează capturile sau efortul:
(a)
la nivelul mediu al parametrilor de captură sau de efort în acea perioadă; și
(b)
numai la acele părți din zona Convenției SPRFMO în care au avut loc activități de pescuit de fund în orice sezon de pescuit anterior.
Secțiunea 5
Zona Convenției CITT
Articolul 28
Pescuitul cu plasa-pungă
(1) Pescuitul de ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares), de ton obez (Thunnus obesus) și de ton dungat (Katsuwonus pelamis) de către navele de pescuit cu plase-pungă este interzis:
(a)
în perioada 29 iulie-28 septembrie 2012 sau în perioada 18 noiembrie 2012-18 ianuarie 2013 în zona definită de următoarele limite:
-
coastele pacifice ale Americilor;
-
longitudine 150° V;
-
latitudine 40° N;
-
latitudine 40° S;
(b)
în perioada 29 septembrie-29 octombrie 2012 în zona definită de următoarele limite:
-
longitudine 96° V;
-
longitudine 110° V;
-
latitudine 4° N;
-
latitudine 3° S.
(2) Statele membre în cauză informează Comisia cu privire la perioada de interdicție aleasă dintre cele menționate la alineatul (1) înainte de 1 aprilie 2012. Toate navele de pescuit cu plasă-pungă ale statelor membre în cauză trebuie să înceteze pescuitul cu plase-pungă în zonele definite la alineatul (1) în perioada aleasă.
(3) Navele de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton în zona Convenției CITT păstrează la bord și apoi debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton cu aripioare galbene, de ton obez și de ton dungat capturate.
(4) Alineatul (3) nu se aplică în următoarele cazuri:
(a)
atunci când peștele este considerat impropriu pentru consum uman din alte motive decât dimensiunea; sau
(b)
în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul poate fi insuficient pentru stocarea întregii cantități de ton capturate în această parte a campaniei.
(5) Se interzice pescuitul de rechin cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) din zona Convenției CITT și reținerea la bord, transbordarea, stocarea, oferirea spre vânzare, vânzarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin cu înotătoare albe în respectiva zonă.
(6) Atunci când exemplare din speciile menționate la alineatul (5) sunt capturate accidental, acestea nu sunt vătămate. Trebuie să li se dea drumul imediat de către operatorii navelor care, de asemenea:
(a)
înregistrează numărul capturilor eliberate, indicând starea (moarte sau vii);
(b)
raportează informațiile menționate la litera (a) statului membru ai cărui resortisanți sunt. Statele membre transmit aceste informații Comisiei până la 31 ianuarie 2013.
Secțiunea 6
Zona Convenției SEAFO
Articolul 29
Interzicerea pescuitului la rechini de adâncime
În zona Convenției SEAFO este interzis pescuitul direcționat al următorilor rechini de adâncime:
-
batoidee (Rajidae);
-
câini-de-mare (cu spini) (Squalus acanthias);
-
Etmopterus bigelowi;
-
Etmopterus brachyurus;
-
marele rechin lanternă (Etmopterus princeps);
-
micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus);
-
Apristurus manis;
-
Scymnodon squamulosus;
-
rechinii de adâncime din ordinul superior Selachimorpha.
Secțiunea 7
Zona Convenției WCPFC
Articolul 30
Limitări ale efortului de pescuit pentru tonul obez, tonul cu aripioare galbene, tonul dungat și tonul alb din Pacificul de Sud
Statele membre se asigură că efortul total de pescuit pentru tonul obez (Thunnus obesus), tonul cu aripioare galbene (Thunnus albacares), tonul dungat (Katsuwonus pelamis) și tonul alb din Pacificul de Sud (Thunnus alalunga) în zona Convenției WCPFC se limitează la efortul de pescuit prevăzut în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului încheiate între Uniune și statele de coastă din regiunea respectivă.
Articolul 31
Zonă interzisă pentru pescuitul cu FAD
(1) În partea din zona Convenției WCPFC situată între 20° N și 20° S, activitățile de pescuit ale navelor cu plasă-pungă care utilizează dispozitive de atragere a peștilor (fish aggregating device - FAD) sunt interzise între 1 iulie 2012 ora 00.00 și 30 septembrie 2012 ora 24.00. În cursul acestei perioade, navele cu plasă-pungă pot desfășura operațiuni de pescuit în partea respectivă a zonei Convenției WCPFC numai dacă la bordul acestora este prezent un observator care monitorizează faptul că nava nu desfășoară, în niciun moment, următoarele activități:
(a)
lansarea sau utilizarea unui FAD sau a unui dispozitiv electronic conex;
(b)
pescuirea bancurilor de pești în asociere cu FAD-uri.
(2) Toate navele cu plasă-pungă care pescuiesc în partea zonei Convenției WCPFC menționată la alineatul (1) rețin la bord și debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton obez, de ton cu aripioare galbene și de ton dungat capturate.
(3) Alineatul (2) nu se aplică în următoarele cazuri:
(a)
în ultima parte a unei campanii de pescuit, atunci când spațiul este insuficient pentru stocarea întregii cantități;
(b)
atunci când peștele este impropriu pentru consum uman din alte motive decât dimensiunea; sau
(c)
în cazul unei defecțiuni grave a echipamentului de congelare.
Articolul 32
Zone închise pentru pescuitul cu plasă-pungă
Pescuitul de ton obez și de ton cu aripioare galbene de către navele cu plasă-pungă este interzis în următoarele zone de mare liberă:
(a)
apele internaționale cuprinse între limitele ZEE ale următoarelor state: Indonezia, Palau, Micronezia și Papua Noua Guinee;
(b)
apele internaționale cuprinse între limitele ZEE ale următoarelor state: Micronezia, Insulele Marshall, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fiji, Insulele Solomon și Papua Noua Guinee.
Articolul 33
Limitarea numărului de nave din UE autorizate să pescuiască pește-spadă
Numărul maxim de nave din UE autorizate să pescuiască pește-spadă (Xiphias gladius) în zonele situate la sud de 20° S din zona Convenției WCPFC este indicat în anexa VII.
Secțiunea 8
Marea Bering
Articolul 34
Interdicție de pescuit în zona de mare liberă din Marea Bering
Se interzice pescuitul de cod negru (Theragra chalcogramma) în zona de mare liberă din Marea Bering.
TITLUL III
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT ÎN APELE UE PENTRU NAVELE DIN ȚĂRILE TERȚE
Articolul 35
TAC-uri
Navele de pescuit care arborează pavilionul Norvegiei și navele de pescuit înmatriculate în Insulele Feroe sunt autorizate să efectueze capturi în apele UE, în limitele TAC-urilor stabilite în anexa I la prezentul regulament și sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul titlu și în capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008.
Articolul 36
Autorizații de pescuit
(1) Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele țărilor terțe care pescuiesc în apele UE este stabilit în anexa VIII.
(2) Peștele din stocurile pentru care sunt fixate TAC-uri nu este reținut la bord sau debarcat decât dacă aceste capturi au fost realizate de nave de pescuit ale unei țări terțe care au o cotă, iar respectiva cotă nu este epuizată.
Articolul 37
Interdicții
(1) Se interzice pescuitul, reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea următoarelor specii de către nave ale țărilor terțe:
(a)
rechinul pelerin (Cetorhinus maximus) și rechinul alb (Carcharodon carcharias) în toate apele UE;
(b)
rechinul călugăr (Squatina squatina) în toate apele UE;
(c)
vulpea neagră (Dipturus batis) în apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(d)
pisica de mare marmorată (Raja undulata) și vulpea-de-mare albă (Rostroraja alba) în apele UE din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în toate apele UE; și
(f)
Rhinobatidae în apele UE din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII.
(2) Atunci când sunt capturate accidental, speciile menționate la alineatul (1) trebuie să nu fie vătămate. Acestea sunt lăsate în libertate imediat.
TITLUL IV
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 38
Procedura comitetului
(1) Comisia este asistată de Comitetul pentru pescuit și acvacultură instituit prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
(3) Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, în coroborare cu articolul 5 din acesta.
Articolul 39
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2012.
Cu toate acestea, articolul 9 se aplică de la 1 februarie 2012.
Posibilitățile sau interdicțiile de pescuit în zona Convenției CCAMLR prevăzute la articolele 20, 21 și 22 și în anexele IE și V se aplică de la începutul perioadelor respective de aplicare specificate pentru acele posibilități sau interdicții de pescuit.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 ianuarie 2012.