NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.
REGULAMENTUL (UE) NR. 138/2011 AL COMISIEI
din 16 februarie 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 20 mai 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de anumite țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura antidumping a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra” AS și Vitrulan Technical Textiles GmbH (denumiți în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25%, din totalul producției de anumite țesături cu ochiuri deschise din Uniune. Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind dumpingul în legătură cu produsul în cauză și prejudiciile importante rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat oficial reclamanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți din RPC și reprezentanții RPC, precum și importatorii și utilizatorii cunoscuți cu privire la deschiderea procedurii. Comisia a informat și producătorii din Statele Unite ale Americii (SUA), Canada, Croația, Turcia și Thailanda, deoarece aceste țări erau avute în vedere ca posibilă țară analogă. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere. S-a acordat posibilitatea unei audieri tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(4)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din RPC, de producători independenți și de producători din Uniune, în avizul de deschidere s-a prevăzut utilizarea eșantionării pentru determinarea dumpingului și a prejudiciului, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, pentru a se selecta un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC, precum și importatorilor și producătorilor din Uniune li s-a cerut să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de deschidere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 aprilie 2009-31 martie 2010. De asemenea, au fost consultate autoritățile din RPC.
(5)
În urma exercițiului de eșantionare, au fost primite șaisprezece răspunsuri de la producători-exportatori din RPC, reprezentând 86% din importurile din perioada de anchetă, astfel cum se definește în considerentul de mai jos. Prin urmare, nivelul de cooperare este considerat ridicat.
(6)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selecționat constă în doi producători-exportatori individuali și un grup producător-exportator format din patru societăți afiliate, reprezentând 42% din importurile către Uniune în timpul perioadei de anchetă (PA), astfel cum este definită în considerentul 13 de mai jos. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, părțile interesate și autoritățile din RPC au fost consultate cu privire la selectarea eșantionului și nu au ridicat obiecții.
(7)
În ceea ce privește industria din Uniune, doisprezece producători au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe această bază, Comisia a selectat un eșantion format din primii patru producători ca mărime din Uniune în termeni de vânzări și producție, reprezentând 70% din totalul vânzărilor industriei Uniunii, astfel cum este definită în considerentul 59 de mai jos.
(8)
Doar patru importatori independenți au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de deschidere. Prin urmare, s-a decis că nu este necesară eșantionarea cu privire la importatorii independenți.
(9)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, sau TI în cazul în care, în urma anchetei, s-ar fi stabilit că nu îndeplinesc condițiile pentru TEP. În plus, un producător-exportator constând într-un grup de societăți afiliate care nu a fost inclus în eșantion a solicitat o examinare individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(10)
Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și producătorului-exportator neinclus în eșantion care solicitase examinarea individuală, celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, celor patru importatori independenți care au cooperat în cadrul anchetei și tuturor utilizatorilor cunoscuți din Uniune. De asemenea, au fost trimise chestionare producătorilor din SUA, care a fost propusă ca țară analogă, astfel cum se menționează în avizul de deschidere și producătorilor din alte țări analoge posibile. Au fost primite răspunsuri la chestionare de la producătorii-exportatori din RPC incluși în eșantion și de la producătorul care a cooperat în cadrul anchetei și a solicitat o examinare individuală, de la un producător din Statele Unite ale Americii și un producător din Canada, țară considerată țară analogă, astfel cum se explică în considerentul 43 de mai jos, de la toți producătorii din Uniune incluși în eșantion și de la patru importatori independenți. Niciun alt utilizator nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul desfășurării acestei anchete.
(11)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru analiza TEP/TI și pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului rezultant și a interesului Uniunii și a efectuat verificări la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători-exportatori din RPC
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, formată din:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co., Ltd.
(b)
Producători din Uniune
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Republica Cehă
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungaria
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Germania
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Letonia
(c)
Importatori independenți
-
Masterplast, Ungaria
(12)
Având în vedere necesitatea stabilirii unei valori normale pentru producătorii-exportatori din RPC cărora era posibil să nu li se acorde TEP, s-a efectuat o verificare pentru stabilirea valorii normale pe baza datelor din Canada, în calitate de țară analogă, la sediul următoarei societăți:
(d)
Producător din țara analogă
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Canada
3. Perioada de anchetă
(13)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(14)
Produsul în cauză este reprezentat de țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă cu o dimensiune a ochiurilor mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2 originare din RPC (denumit în continuare „produsul în cauză”) și care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 și ex 7019 90 99.
(15)
Țesăturile cu ochiuri deschise sunt fabricate din fire de fibră de sticlă și pot avea diferite dimensiuni ale celulelor și diferite greutăți pe metru pătrat. Acestea simt utilizate în principal ca materiale de consolidare în sectorul construcțiilor (izolație termică externă, consolidarea marmurei/podelelor, repararea pereților).
(16)
Ulterior deschiderii procedurii, un producător-exportator din RPC, care produce discuri din fibră de sticlă, a solicitat să se clarifice dacă acest tip de produs este inclus în definiția produsului. A fost consultată industria Uniunii, aceasta fiind de părere că aceste discuri pot fi considerate drept produs din aval și, astfel, nu intră în mod necesar sub incidența definiției produsului. Deoarece în această etapă a procedurii informațiile disponibile Comisiei nu permit încă formularea unei concluzii definitive cu privire la caracteristicile de bază, s-a decis ca discurile din fibră de sticlă să fie considerate cu titlu provizoriu ca făcând parte din produsul în cauză, în așteptarea colectării de alte informații și considerente de la părțile interesate în perioada rămasă de anchetă.
2. Produsul similar
(17)
Ancheta a arătat că țesăturile cu ochiuri deschise din fibră de sticlă produse și vândute pe piața internă din RPC și pe piața internă din Canada care a fost considerată provizoriu țară analogă, precum și țesăturile din fibră de sticlă cu ochiuri deschise produse și vândute în Uniune de către producătorii din Uniune au, în esență, aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și aceleași utilizări principale. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Metodologia generală
(18)
Metodologia generală prezentată în cele ce urmează a fost aplicată cu privire la exportatorii din RPC care au cooperat, pentru a se stabili dacă aceștia practică sau nu dumpingul.
2. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(19)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile sunt prezentate mai jos:
1.
deciziile economice se adoptă ca răspuns la semnalele pieței, fără intervenție semnificativă din partea statului, iar costurile reflectă valorile de piață;
2.
societățile dețin un singur set clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate, și care sunt aplicate în toate scopurile;
3.
Nu există denaturări semnificative determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legislația privind falimentul și proprietatea garantează stabilitatea și certitudinea juridică; și
5.
operațiunile de schimb valutar se realizează la cursuri de piață.
(20)
În cadrul anchetei de față, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au solicitat TEP, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și au răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenul prevăzut.
(21)
Pentru toți producătorii-exportatori susmenționați incluși în eșantion menționați mai sus, Comisia a căutat toate informațiile considerate necesare și a verificat informațiile prezentate în cererile de acordare a TEP și toate celelalte informații considerate necesare la sediile următoarelor societăți:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, formată din:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co., Ltd.
-
cea de-a patra societate din grupul de societăți afiliate inclus în eșantion are sediul în Insulele Virgine Britanice și, prin urmare, nu a fost inclusă în evaluarea privind TEP.
(22)
Ancheta a stabilit inițial că doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplineau toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din Regulamentul de bază pentru a le fi acordat TEP, în timp ce al treilea producător-exportator inclus în eșantion, constând într-un grup de societăți afiliate, nu îndeplinea criteriul al doilea cu privire la standardele internaționale de contabilitate. În special, s-a constatat că anumite costuri, venituri și conturi nu reflectau în mod corespunzător situația financiară reală a societăților din grup. În plus, faptul că informațiile din situațiile contabile nu erau complete nu fusese menționat în raportul auditorului.
(23)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori din RPC în cauză, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(24)
În urma publicării constatărilor cu privire la TEP, au fost primite observații doar din partea producătorului-exportator/grupului căruia nu i s-a acordat TEP. Totuși, aceste observații nu au fost în măsură să modifice constatările în această privință, deoarece în cadrul acestora nu au fost constatate deficiențele, ci s-au prezentat explicații generale cu privire la faptul că doar o singură persoană privată controla întregul grup și că societățile din grup treceau printr-o etapă de tranziție în procesul de integrare a activității acestora.
(25)
Chiar înainte de vizitele de verificare privind dumpingul, Comisiei i-au fost trimise anumite acuzații, sprijinite într-un caz de documentație, privind cei doi producători-exportatori din RPC cu privire la care se propusese inițial să se acorde TEP. Aceste acuzații au fost examinate în timpul vizitelor de verificare privind dumpingul.
(26)
În cazul primului producător-exportator, acuzația primită susținea în mod clar că acesta prezentase în formularul său de cerere privind TEP și în timpul vizitei de verificare privind TEP un act constitutiv falsificat. Comisiei i-au fost prezentate copii ale presupusului act constitutiv autentic și ale contractului de constituire a societății mixte între acționari. În timpul vizitei de verificare privind dumpingul, producătorul-exportator a prezentat doar o copie legalizată a actului său constitutiv înregistrat la autoritatea locală, care era același document nedatat prezentat de societate în formularul său de cerere privind TEP și în timpul vizitei la fața locului privind TEP.
(27)
În urma comparării acestui document cu cel primit de Comisie astfel cum se descrie în considerentele 25 și 26 de mai sus, au fost observate diferențe în privința datelor, părților implicate și anumitor dispoziții privind restricțiile referitoare la ocuparea forței de muncă. Au fost constatate și alte diferențe, cu privire la restricțiile referitoare la vânzări, în momentul comparării contractului de constituire a societății mixte prezentat împreună cu formularul prin care societatea solicita TEP și cel primit de Comisie.
(28)
Acestui producător-exportator i-a fost trimisă o scrisoare prin i s-a comunicat că aceste informații ar putea reprezenta motive pentru aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și în care i se solicita să prezinte observații. Răspunsul producătorului-exportator nu a oferit suficiente explicații cu privire la diferențe, care să elimine îndoielile cu privire la autenticitatea documentelor inițiale și a informațiilor prezentate de producătorul-exportator în formularul de cerere TEP trimis de acesta.
(29)
În cazul celui de-al doilea producător-exportator, acuzația primită făcea referire în mod specific la conturi contabile auditate falsificate. Această acuzație a fost examinată la fața locului, fiind identificate discrepanțe cu privire la soldurile reportate din conturile neauditate din 2006 în primele situații financiare auditate din 2007. În plus, nu au fost înregistrate în registrele societății niciun fel de taxe și plăți referitoare la audit pentru anii 2007 și 2008.
(30)
Acestui producător-exportator i-a fost, de asemenea, trimisă o scrisoare prin care a fost informat cu privire la discrepanțele constatate la fața locului și în care i se solicita să prezinte observații. Acesta a fost, de asemenea, informat că aceste noi constatări puteau oferi motivele pentru aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază. Răspunsul producătorului-exportator nu a oferit informații suplimentare care să elimine îndoielile cu privire la exactitatea și caracterul complet al cifrelor prezentate în situațiile financiare. Dimpotrivă, în răspunsul său, producătorul-exportator a admis existența a două seturi diferite de conturi contabile, cu cifre diferite pentru anul 2006, precum și faptul că în conturile sale pentru 2007 și 2008 existau erori care nu au fost raportate de auditor.
(31)
Pe baza noilor constatări de mai sus, s-a considerat că primul producător-exportator a prezentat în cursul anchetei informații menite să inducă în eroare. Din acest motiv, s-a decis aplicarea articolului 18 din regulamentul de bază și revocarea propunerii inițiale de a acorda TEP acestui producător-exportator.
(32)
În cazul celui de-a doilea producător-exportator, s-a decis refuzul TEP pe motivul că acesta nu îndeplinea criteriul al doilea al evaluării cu privire la TEP.
3. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(33)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, dacă este cazul, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. Pe scurt și doar pentru a facilita referirea la acestea, criteriile sunt prezentate mai jos:
-
în cazul unor întreprinderi sau societăți mixte cu capital integral sau parțial străin, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliile de administrație sau care dețin funcții-cheie de conducere fie sunt în minoritate, fie trebuie să se demonstreze că societatea este totuși suficient de independentă de intervenția statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței; și
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea luării de măsuri, în cazul în care exportatorii individuali beneficiază de niveluri diferite ale taxelor.
(34)
Cei trei producători-exportatori incluși în eșantion care au solicitat TEP au solicitat și TI în cazul în care nu urma să le fie acordat TEP. Pe baza constatărilor de mai sus, articolul 18 din regulamentul de bază a fost aplicat în cazul primului producător-exportator și, prin urmare, TI a fost refuzat. În cazul celui de-al doilea producător-exportator s-a constatat că acesta îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, putându-i fi astfel acordat TI.
(35)
În cazul celui de-al treilea producător-exportator (grupul de societăți) cu privire la care s-a constatat că nu îndeplinește criteriile TEP, s-a decis să i se acorde TI, deoarece s-a constatat că îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(36)
Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că următorii doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, formată din:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co., Ltd.
4. Examinarea individuală
(37)
Grupul de societăți afiliate care nu a fost inclus în eșantion și care a solicitat examinare individuală a solicitat și TEP sau TI, în cazul în care ancheta ar fi stabilit că nu îndeplinește condițiile pentru TEP, și a răspuns la formularul de cerere privind TEP în termenul acordat.
(38)
Informațiile prezentate în formularul de cerere privind TEP de către societatea care a solicitat examinare individuală nu au fost verificate. Aceste informații vor fi verificate ulterior.
5. Valoarea normală
(a) Alegerea țării analoge
(39)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a aplicat TEP se stabilește pe baza prețurilor interne sau a valorii normale construite într-o țară analogă.
(40)
În avizul de deschidere, Comisia și-a exprimat intenția de a utiliza Statele Unite ale Americii (SUA) ca țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC și a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în acest sens.
(41)
Patru producători-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei au declarat că SUA nu ar fi o țară analogă corespunzătoare, deoarece firele de fibră de sticlă utilizate de întreprinderile din această țară și care reprezintă principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză aparțin unui tip diferit de tipul de fibre de sticlă utilizate de producătorii-exportatori chinezi, fiind, prin urmare, mai scumpe. Acești producători-exportatori au propus, în schimb, ca Turcia sau Thailanda să fie utilizate, deoarece producătorii produsului în cauză din aceste două țări utilizează același tip de fire de fibră de sticlă ca producătorii-exportatori chinezi.
(42)
Comisia a examinat dacă alte țări ar putea reprezenta o alegere rezonabilă de țară analogă și au fost trimise chestionare producătorilor produsului în cauză din Canada, Croația, Turcia și Tailanda. Doar unul dintre producătorii produsului în cauză din SUA și singurul producător din Canada au răspuns la chestionare.
(43)
Atât piața din Canada, cât și cea din SUA au fost examinate pentru a se stabili dacă acestea pot fi utilizate ca țară analogă. În privința Canadei, deși există un singur producător al produsului în cauză, s-a constatat că această țară are o piață liberă, fără taxe de import, iar concurența pe piață este asigurată de importuri semnificative ale produsului în cauză din mai multe țări terțe. În plus, s-a constatat că producătorul din Canada fabrică toate tipurile de produs în cauză, spre deosebire de producătorul din SUA, care fabrică doar un singur tip de produs similar, ceea ce permite calcularea unei valori normale pentru fiecare tip de produs în cauză. Ancheta a arătat că, provizoriu, Canada poate fi considerată o țară analogă corespunzătoare pentru stabilirea valorii normale.
(44)
Informațiile transmise în răspunsul producătorului din Canada care a cooperat în cadrul anchetei au fost verificate in situ și s-a constatat că sunt informații fiabile pe baza cărora se poate determina o valoare normală.
(45)
Prin urmare, Canada este considerată, cu titlu provizoriu, o țară analogă corespunzătoare și rezonabilă, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(b) Determinarea valorii normale
(46)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate primite de la producătorul din țara analogă, după cum se arată mai jos.
(47)
S-a constatat că vânzările interne ale produsului similar, realizate de către producătorul din Canada, erau reprezentative în ceea ce privește volumul comparativ cu produsul în cauză exportat în Uniune producătorii-exportatori care a cooperat în cadrul anchetei.
(48)
În timpul perioadei de anchetă, s-a constatat că vânzările pe piața internă către clienți independenți au fost efectuate în cadrul relațiilor comerciale uzuale pentru toate tipurile de produs similar fabricate de producătorul canadian. Cu toate acestea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul fabricat și vândut în Canada și produsul în cauză din RPC, s-a considerat mai adecvat ca valoarea normală să fie determinată în așa fel încât să fie luate în considerare aceste diferențe și pentru a se asigura o comparație echitabilă, astfel cum se descrie la considerentul 52.
(49)
În temeiul articolului 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, sumele pentru vânzări, cheltuieli generale și administrative și profiturile au fost stabilite pe baza datelor producătorului canadian.
(c) Prețurile de export pentru producătorii-exportatori cărora li s-a acordat TI
(50)
Deoarece doi dintre producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, cărora li s-a aplicat TI, au realizat vânzări la export în Uniune direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export s-au bazat pe prețurile plătite efectiv sau urmând a fi plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(d) Comparația
(51)
Valoarea normală și prețurile de export au fost comparate în condiții franco fabrică.
(52)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Valoarea normală a fost ajustată corespunzător diferențelor de calitate a factorilor de producție, precum substanțele chimice, vopseaua și materiile prime (tipul de sticlă al firelor). S-au efectuat ajustări, după caz, cu privire la taxe indirecte, cheltuielile de transport pe ocean, de asigurare, de manipulare și auxiliare, de ambalare, de creditare, bancare, precum și cheltuielile cu comisioanele, în toate cazurile în care acestea au fost considerate rezonabile, exacte și susținute de dovezi verificate.
6. Marjele de dumping
(a) Pentru producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TI
(53)
În temeiul articolului 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei, cărora li s-a aplicat TI, au fost stabilite pe baza unei comparații între o valoare normală medie ponderată stabilită pentru țara analogă și prețul de export mediu ponderat practicat de fiecare societate pentru produsul în cauză exportat în Uniune, astfel cum se descrie mai sus.
(54)
Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Societate
Marja de dumping provizorie
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9%
Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4%
(b) Pentru toți ceilalți producători-exportatori
(55)
Marja de dumping pentru producătorii-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion a fost calculată ca medie a celor doi producători-exportatori care au fost incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(56)
Pentru a calcula marja de dumping la nivel de țară aplicabilă tuturor producătorilor-exportatori din RPC care nu au cooperat în cadrul anchetei, precum și producătorului-exportator inclus în eșantion care a făcut obiectul articolului 18 din regulamentul de bază, nivelul de cooperare s-a stabilit în primul rând prin compararea volumului exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei cu cel din statisticile Eurostat.
(57)
Având în vedere nivelul ridicat de cooperare în cadrul anchetei, societăților care au cooperat și care reprezentau aproximativ 86% din totalul importurilor din RPC în timpul PA; marja de dumping la nivel de țară a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate marje de dumping constatate pentru cei doi producători-exportatori cărora li s-a acordat TI.
(58)
Pe această bază, marja de dumping provizorie medie, ponderată la nivelul eșantionului, și nivelul de dumping la nivel de țară, ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înaintea plății taxelor sunt:
Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori care au cooperat în cadrul anchetei neincluși în eșantion (a se vedea anexa I)
57,7%
Domeniu rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9%
D. PREJUDICIUL
1. Producția din Uniune
(59)
În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către 19 producători în Uniune. Acești producători constituie totalul producției acestui sector industrial din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Având în vedere faptul că au fost disponibile sau au fost colectate informații de la toți cei 19 producători care au susținut plângerea, acești producători vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
(60)
Astfel cum s-a indicat în considerentul 7 de mai sus, doisprezece producători din Uniune au prezentat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. A fost selectat un eșantion de patru producători, reprezentând aproximativ 70% producția totală estimată din Uniune.
2. Consumul din Uniune
(61)
Calculul consumului din Uniune s-a bazat pe cifrele conținute în plângere și a fost completat de cifrele verificate obținute de la producătorii și importatorii care au cooperat în cadrul anchetei. Consumul din Uniune a fost, astfel, stabilit pe baza volumului vânzărilor în Uniune ale produsului similar produs de industria din Uniune și volumul importurilor produsului în cauză din RPC și din țări terțe.
(62)
Pe această bază, consumul la nivelul Uniunii a evoluat după cum urmează:
2006
2007
2008
2009
PA
Consumul din UE în metri pătrați
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indice (2006 = 100)
100
120
126
109
112
Sursa: Plângerea completată datele prezentate de societățile care au cooperat în cadrul anchetei și cifrele EUROSTAT.
(63)
Consumul de produs în cauză și de produs similar în Uniune a crescut cu 12% în timpul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut cu 26 % între anii 2006 și 2008 și apoi a scăzut cu 17% între 2008 și 2009. Pe parcursul PA, consumul a cunoscut din nou o ușoară creștere. Scăderea temporară din 2009 poate fi atribuită unui declin al pieței construcțiilor.
3. Importurile provenite din țara în cauză
(a) Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză
(64)
Volumul importurilor de produs în cauză din RPC a crescut cu 48% în perioada luată în considerare. Urmând tendința consumului și declinului din sectorul construcțiilor, acesta a scăzut ușor în anului 2009. Totuși, este clară o tendință ascendentă pe termen lung a acestor importuri, iar creșterea volumului de importuri a fost mult mai mare decât creșterea consumului din Uniune.
2006
2007
2008
2009
PA
Importurile din China în metri pătrați
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indice (2006 = 100)
100
141
154
143
148
Sursa: EUROSTAT și plângerea.
(65)
Volumele în creștere ale importurilor de produs în cauză din RPC au fost însoțite de o scădere a prețului mediu de import, care s-a redus cu 12% între 2006 și PA.
2006
2007
2008
2009
PA
Prețurile importurilor din China în EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indice (2006 = 100)
100
99
101
89
88
Sursa: Eurostat și plângerea.
(66)
Cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut cu 32% în perioada luată în considerare ceea ce, în acest caz, înseamnă o creștere cu aproximativ 13 puncte procentuale. În cursul AP, importurile din țara în cauză au reprezentat o cotă de piață de până la 51%.
2006
2007
2008
2009
PA
Cota de piață a importurilor din China
38,6%
45,1%
47,2%
50,4%
51,0%
Indice (2006 = 100)
100
117
123
131
132
Sursa: Calcul.
(b) Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping asupra prețurilor
(67)
Pentru a analiza subcotarea prețurilor, au fost comparate prețurile de import ale producătorilor-exportatori din China cu prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion în timpul PA, pe baza unor valori medii. Prețurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au fost ajustate la un nivel net franco fabrică și au fost comparate cu prețurile de import CIF. Acestea din urmă au fost ajustate în legătură cu taxa de import și costurile ulterioare importului. De asemenea, din cauza diferențelor de calitate dintre produsul în cauză importat din RPC și produsul similar produs de industria din Uniune, prețurile de import chineze au fost încă o dată ajustate din motive de calitate. Această ajustare reflectă diferențele între parametri precum direcția longitudinală și direcția transversală, rezistența la rupere și elongația, care nu au fost incluși integral ca parametri în numărul de control al produsului.
(68)
Luând în considerare ajustarea din perspectiva calității, marja medie ponderată a subcotării care a fost constatată, exprimată ca procent din prețurile industriei din Uniune, s-a situat între 29,5% și 30,2% în timpul PA.
4. Situația industriei din Uniune
(a) Observații preliminare
(69)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii economici relevanți și indicatorii care influențează situația industriei din Uniune.
(70)
Se reamintește că, astfel cum s-a menționat în considerentul 7 de mai sus, Comisia a selectat un eșantion format din primii patru producători din Uniune ca mărime în termeni de vânzări și producție.
(71)
Indicatorii care fac referire la date macroeconomice, precum capacitatea de producție, volumul de vânzări, cota de piață etc., se referă la industria din Uniune în ansamblu (tabelele de mai jos menționează macrodatele ca sursă). Ceilalți indicatori se bazează pe date verificate provenind de la producătorii incluși în eșantion. Acești indicatori sunt denumiți microdate.
(72)
În timpul anchetei s-a constatat că o parte din vânzările industriei din Uniune a fost direcționată prin societățile afiliate. Societățile au afirmat că aceste tranzacții ar trebui tratate ca vânzări independente, deoarece au susținut că relația dintre societăți nu era directă și că vânzările erau efectuate în mod independent. Totuși, se decide cu titlu provizoriu ca aceste operațiuni să fie excluse din calculele marjei de prejudiciu calculate și din indicatorii prejudiciului, deoarece Comisia va continua analiza mai detaliată a acestor vânzări specifice. A existat o excepție pentru vânzările asociate între două dintre societățile incluse în eșantion pentru care mecanismul de revânzare a fost explicat și ar putea fi verificat.
(b) Indicatorii prejudiciului
Producția, capacitatea și utilizarea capacității
2006
2007
2008
2009
PA
Producția în metri pătrați
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indice (2006 = 100)
100
112
120
98
96
Capacitatea în metri pătrați
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indice (2006 = 100)
100
103
117
106
111
Utilizarea capacității
77%
84%
79%
71%
67%
Sursa: Macrodate.
(73)
Volumul producției industriei din Uniune a scăzut cu 4% în cursul perioadei luate în considerare. În general, producția a urmat tendința consumului, și anume o creștere în perioada 2006-2008, urmată de o scădere bruscă în 2009 și, din nou, o ușoară scădere în cursul PA. Astfel, spre deosebire de consum, producția industriei din Uniune nu s-a redresat în PA, ci a continuat să scadă.
(74)
Rata de utilizare a capacității din Uniune a scăzut în perioada luată în considerare cu 10 puncte procentuale, de la 77% în 2006 la 67% în PA. Cu toate acestea, trebuie remarcat că aceasta poate fi parțial atribuită creșterii ușoare a capacității ca urmare a investițiilor producătorilor din Uniune.
Stocurile
2006
2007
2008
2009
PA
Stocurile la închidere în metri pătrați
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indice (2006 = 100)
100
263
330
322
285
Sursa: Macrodate.
(75)
Nivelul stocurilor industriei din Uniune aproape s-a triplat în timpul perioadei luate în considerare. Această tendință coincide cu volumele în scădere ale vânzărilor și producției. Exprimat în raport cu volumul producției, nivelul stocurilor a crescut de la mai puțin de 4% în 2006 la peste 11% în cursul PA.
Volumul vânzărilor și cota de piață
2006
2007
2008
2009
PA
Volumul vânzărilor în metri pătrați
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indice (2006 = 100)
100
108
110
88
89
Cota de piață a industriei din Uniune
58%
52%
50%
47%
46%
Indice (2006 = 100)
100
89
87
81
80
Sursa: Macrodate.
(76)
Volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut în timpul perioadei luate în considerare cu 11%, ceea ce a avut ca rezultat o pierdere de 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 58% la 46% din consumul total din Uniune.
(77)
Prețurile de vânzare
2006
2007
2008
2009
PA
Prețurile de vânzare în EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indice (2006 = 100)
100
106
105
99
97
Sursa: Microdate.
(78)
Prețul mediu de vânzare al industriei din Uniune către părți independente din UE a crescut cu 3% în cursul perioadei luate în considerare. Prețurile de vânzare din Uniune nu au scăzut în mod semnificativ pentru a face concurență importurilor la preț de dumping. Aceasta a contribuit la pierderea unei importante cote de piață pe parcursul perioadei luate în considerare.
Rentabilitatea
2006
2007
2008
2009
PA
Profit mediu înainte de impozitare
6%
18%
14%
10%
12%
Indice (2006 = 100)
100
309
234
166
212
Sursa: Microdate.
Investițiile, rentabilitatea investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a atrage capital
2006
2007
2008
2009
PA
Investițiile (în EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Randamentul activelor nete
5%
24%
16%
5%
9%
Fluxul de lichidități (în EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Sursa: Microdate.
(79)
Astfel cum s-a explicat în considerentul 68 de mai sus, în perioada luată în considerare a existat o presiune semnificativă exercitată de importurile chineze asupra pieței din Uniune. Cu toate acestea, industria din Uniune a reușit să își păstreze situația financiară solidă din anii 2006 și 2007, când rentabilitatea a crescut de la 6% la 18%. Ulterior, aceasta a început să scadă și a ajuns la 12% în cursul PA. Alți indicatori financiari, precum randamentul activelor și fluxul de lichidități au rămas, de asemenea, pozitivi. Cu alte cuvinte, industria din Uniune nu s-a angajat într-o competență agresivă cu importurile din China. În schimb, aceasta a ales să parcurgă un proces de restructurare, investind în noi tehnologii de producție, în vederea creșterii calității produsului său și reducerii costurilor de producție pe termen lung. Totuși, acest proces s-a realizat cu prețul diminuării volumului vânzărilor și pierderii cotei de piață în favoarea concurenților chinezi. Trebuie menționat că în calculul profitului de mai sus nu se ține seama de costurile extraordinare de restructurare raportate de unii dintre producătorii incluși în eșantion. Dacă aceste costuri ar fi luate în considerare, rentabilitatea industriei din Uniune ar fi în mod considerabil mai scăzută. Aceasta ar avea, în consecință, un efect negativ asupra celorlalți indicatori financiari enumerați mai sus.
(80)
În perioada luată în considerare, industria din Uniune a fost totuși în măsură să își mențină nivelul ridicat de investiții, cu scopul de a reduce costurile de producție și dezvoltare a unei metode mai eficiente de producție. Investițiile din PA au depășit triplul cifrelor aferente anului 2006.
(81)
Capacitatea de atragere a capitalului nu a fost considerată drept o problemă de către industria din Uniune în timpul perioadei luate în considerare.
(82)
Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile
2006
2007
2008
2009
PA
Ocuparea forței de muncă
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Indice (2006 = 100)
100
96
100
84
79
Costul mediu al forței de muncă per lucrător (în EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Productivitatea per lucrător (metri pătrați)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Sursa: Microdate, cu excepția ocupării forței de muncă (macrodate).
(83)
Numărul angajaților industriei din Uniune care au legătură cu produsul similar a scăzut în mod semnificativ pe parcursul perioadei luate în considerare cu 21 %. În pofida nivelului ridicat al remunerării, începând din 2008, industria din Uniune a redus și mai mult costurile medii ale forței de muncă per lucrător. Ca urmare, productivitatea, exprimată în termeni de producție per lucrător, a crescut în perioada luată în considerare.
(c) Amploarea dumpingului
(84)
Având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză, impactul marjei efective de dumping asupra pieței din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil în timpul PA.
5. Concluzii privind prejudiciul
(85)
Astfel cum reiese în mod clar din analiza prejudiciului de mai sus, în timpul perioadei de anchetă, industria din Uniune a fost afectată de pierderi considerabile în privința vânzărilor, utilizării capacității, cotei de piață și numărului de angajați, care a scăzut în mod semnificativ cu 21% în urma eforturilor de restructurare ale industriei. Prin urmare, industria din Uniune nu a putut beneficieze de creșterea pieței, care a fost preluată în întregime de importurile chineze. Într-adevăr, creșterea cu 48% a volumului importurilor în timpul perioadei luate în considerare a fost mult mai mare decât creșterea cu 12% a consumului din Uniune.
(86)
Se consideră că o subcotare semnificativă continuă a prețurilor industriei din Uniune de către importurile din China care fac obiectul unui dumping va continua să afecteze negativ volumul de vânzări și, astfel, în mod inevitabil, situația economică și financiară a industriei din Uniune. Pe termen mediu, rentabilitatea și alți indicatori financiari ai societăților europene se așteaptă să se deterioreze.
(87)
Din perspectiva celor de mai sus, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(88)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă importurile care fac obiectul unui dumping originare din țara în cauză au provocat industriei din Uniune un prejudiciu care să poată fi considerat important. Au fost examinați și alți factori cunoscuți, pe lângă importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut, în același timp, prejudicia industria din Uniune, astfel încât să se verifice că posibilul prejudiciu cauzat de acești alți factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(89)
În perioada luată în considerare, volumul importurilor de produs în cauză originare din RPC care fac obiectul unui dumping a crescut cu aproximativ 50% și a obținut o cotă de piață considerabilă pe piața din Uniune. În paralel, a existat o deteriorare directă și comparabilă a situației economice a industriei din Uniune, aceasta fiind singurul alt operator semnificativ de pe piața din UE deoarece importurile din alte surse sunt neglijabile.
(90)
Creșterea continuă a volumului de importuri care fac obiectul unui dumping a fost însoțită de o subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din Uniune. În perioada luată în considerare, prețul mediu de import din RPC, preluat din statisticile Eurostat referitoare la importuri, era cu aproximativ 50% mai scăzut decât prețul mediu al industriei din Uniune. Chiar și după ajustarea în legătură cu diferențele de calitate, marjele de subcotare calculate pentru producătorii-exportatori chinezi cărora li s-a acordat TI s-au situat în jurul valorii de 35% în timpul PA. Prin urmare, se poate concluziona în mod rezonabil că importurile au fost responsabile pentru o oarecare scădere a prețurilor în 2009 și în PA însă, mai mult de cât atât, pentru pierderea semnificativă a cotei de piață cu care s-a confruntat industria din Uniune în perioada avută în vedere.
(91)
Având în vedere suprapunerea temporală clară între creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune, pe de o parte, și pierderea în volum de vânzări și producție a industriei din Uniune, și scăderea cotei de piață a acesteia, pe de altă parte, se concluzionează cu titlu provizoriu că importurile care fac obiectul unui dumping cauzează un prejudiciu semnificativ industriei din Uniune.
3. Efectele altor factori
(a) Performanța la export a industriei Uniunii
2006
2007
2008
2009
PA
Export în metri pătrați
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indice (2006 = 100)
100
82
90
74
75
Sursa: Macrodate.
(92)
Volumul exporturilor industriei din Uniune au scăzut cu 25% în timpul perioadei luate în considerare, însă exporturile au reprezentat în medie doar 8% din totalul vânzărilor. Prin urmare, impactul scăderii exporturilor asupra performanței în ansamblu a industriei din Uniune a fost destul de limitat.
(b) Importurile provenind din țări terțe
(93)
Importurile provenind din țări terțe au fost neglijabile în cursul perioadei luate în considerare și nu ar fi putut să contribuie la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(c) Impactul crizei din industria construcțiilor
(94)
Impactul crizei economice din industria construcțiilor poate fi observat cu claritate în datele referitoare la consum din 2009. Cu toate acestea, criza ar fi trebuit să afecteze în mod similar atât industria din Uniune, cât și pe exportatorii chinezi. Totuși, ancheta privind prejudiciul a arătat că importurile din China au continuat să câștige în termeni de cotă de piață în detrimentul industriei din Uniune, chiar și în timpul crizei.
(95)
În plus, impactul crizei a avut anumite efecte negative asupra pieței din Uniune în timpul unei perioade relativ scurte, deoarece deja existau semne de recuperare în cursul AP.
(96)
Astfel, impactul crizei nu a întrerupt legătura cauzală între importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
4. Concluzie privind cauzalitatea
(97)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează, în mod provizoriu, că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping.
(98)
Au fost analizați mai mulți factori, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, însă niciunul dintre aceștia nu a putut explica pierderile grave de cotă de piață, producție și volum de vânzări care au avut loc în cursul perioadei luate în considerare, în special în cursul PA. Aceste pierderi suferite de industria din Uniune coincid cu creșterile volumelor de importuri de produs în cauză originare din RPC care fac obiectul unui dumping.
(99)
Ținând cont de analiza de mai sus, care a făcut distincție și a separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, se concluzionează în mod provizoriu că importurile din RPC au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
F. INTERESUL UNIUNII
1. Observații generale
(100)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. În acest sens și în conformitate cu articolul 21 alineatul (1) din regulamentul de bază, impactul unor eventuale măsuri asupra tuturor părților implicate în prezenta procedură, precum și consecințele neinstituirii de măsuri au fost examinate pe baza tuturor elementelor de probă prezentate.
2. Interesul industriei din Uniune
(101)
Analiza prejudiciului a demonstrat în mod clar că importurile care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii industriei din Uniune. Prezența sporită, în ultimii ani, a importurilor care fac obiectul unui dumping a cauzat o blocare a vânzărilor pe piața Uniunii și o pierdere semnificativă de cotă de piață pentru industria din Uniune.
(102)
Ancheta a arătat că orice creștere a cotei de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză se obține în detrimentul direct al industriei din Uniune. Trebuie subliniat că produsul în cauză este un produs important în ceea ce privește cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, reprezentând până la 40% din cifra de afaceri a vânzărilor acestora. În absența impunerii măsurilor, este foarte probabilă o continuare a deteriorării situației industriei din Uniune, având în vedere presiunea de durată asupra prețurilor exercitată de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping pe piața din Uniune. În plus, eforturile depuse de industria din Uniune pentru restructurare și îmbunătățirea calității produsului său ar fi subminate în totalitate. Instituirea de măsuri va readuce prețul importurilor la niveluri neprejudiciabile, permițând industriei din Uniune să concureze în condiții comerciale corecte.
(103)
În consecință, se concluzionează provizoriu că instituirea de măsuri ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor
(104)
Impactul probabil al măsurilor asupra importatorilor a fost examinat în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) din regulamentul de bază. În acest sens, se menționează că patru importatori neafiliați au cooperat în cadrul anchetei, importurile acestora de produs în cauză reprezentând 15% din importurile din RPC în cursul PA.
(105)
Pe baza datelor verificate la fața locului în cazul celui mai mare dintre importatorii care au cooperat în cadrul anchetei, impactul măsurilor asupra acestei societăți nu ar trebui să fie semnificativ, deoarece produsul în cauză reprezintă doar o mică parte din cifra sa de afaceri.
(106)
Societatea a indicat, însă, că totalul capacității de producție a industriei din Uniune este mai scăzut decât cererea actuală, care se presupune că va crește. Societatea a indicat, de asemenea, că există surse limitate de aprovizionare din țări terțe. Prin urmare, aceasta se așteaptă la perturbări ale aprovizionării, în cazul în care nivelul taxelor este prea ridicat. În acest sens, trebuie remarcat că, având în vedere subcotarea semnificativă, nu se poate aștepta ca nivelul propus al măsurilor, care ia în considerare diferențele de calitate dintre produsul în cauză importat din RPC și produsul similar produs de industria din Uniune, să elimine importurile produsului în cauză din RPC către Uniune.
4. Interesul utilizatorilor și al consumatorilor
(107)
S-au trimis chestionare unui număr de 13 utilizatori cunoscuți. Totuși, niciunul dintre aceștia nu a prezentat un răspuns și nu a luat decizia cooperării în cadrul procedurii. De asemenea, nu s-au primit observații din partea organizațiilor de consumatori în urma publicării avizului de deschidere a prezentei proceduri.
(108)
Prin urmare, având în vedere lipsa informațiilor cu privire la proporția produsului în cauză în costul de producție a produselor din aval sau proporția din vânzările produselor din aval în raport cu cifra de afaceri totală a utilizatorilor, nu este posibil, în această etapă a anchetei, să se evalueze impactul măsurilor asupra acestor societăți. Totuși, lipsa cooperării poate fi considerată drept o indicație a unui impact relativ limitat asupra utilizatorilor.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(109)
Ținând seama de cele menționate anterior s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, pe baza informațiilor privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs în cauză originare din RPC.
G. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(110)
Având în vedere concluziile formulate anterior în ceea ce privește dumpingul, prejudiciul rezultat, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui să se instituie măsuri provizorii antidumping asupra importurilor produsului în cauză originare din RPC, pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping.
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(111)
Nivelul măsurilor antidumping provizorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate.
(112)
La calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsuri ar trebui să permită industriei din Uniune să își acopere costurile și să obțină un profit înainte de impozitare care s-ar obține în mod rezonabil în condiții normale de concurență, și anume, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Marja de profit înainte de impozitare utilizată în acest calcul este de 12% din cifra de afaceri. Acesta a fost nivelul mediu al profitului obținut de industria din Uniune în anii 2006-2007. Având în vedere că rentabilitatea produsului în cauză a fost afectată de importurile care fac obiectul unui dumping, este clar că acest nivel de profit este prudent și nu excesiv. Pe baza celor de mai sus, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Deoarece profitul țintă este egal cu profitul real al industriei Uniunii în AP, prețul mediu ponderat franco fabrică a fost utilizat drept referință.
(113)
Majorarea necesară a prețului a fost apoi determinată pentru fiecare producător-exportator chinez care a cooperat în cadrul anchetei căruia i s-a acordat TI, pe baza unei comparații între prețul de import mediu ponderat al societății respective, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării, și prețul mediu neprejudiciabil al produselor vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii. Diferența care rezultă din această comparație a fost, apoi, exprimată ca procent din valoarea CIF medie de import.
(114)
Pe această bază, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Societate
Marjă de prejudiciu provizorie
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1%
Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8%
(115)
În conformitate cu metoda utilizată pentru calculul marjei de dumping, marja de prejudiciu la nivel de țară pentru producătorii-exportatori din RPC care au cooperat în cadrul anchetei și care nu au fost incluși în eșantion, a fost calculată ca medie ponderată a celor doi producători-exportatori incluși în eșantion cărora li s-a acordat TI.
(116)
Urmând metoda de calcul a marjei de dumping, marja de prejudiciu la nivel de țară aplicabilă tuturor celorlalți producători-exportatori din RPC care nu au cooperat în cadrul anchetei, precum și producătorului-exportator care a făcut obiectul articolului 18 a fost stabilită prin utilizarea celei mai ridicate dintre marjele constatate pentru cei doi exportatori cărora li s-a acordat TI.
(117)
Pe această bază, marja medie ponderată a prejudiciului și marja de prejudiciu la nivel de țară ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor, sunt:
Media ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion
68,2 %
Domeniul rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul anchetei și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1%
2. Măsurile provizorii
(118)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii asupra importurilor originare din RPC, la nivelul cel mai mic dintre nivelul marjei de dumping și cel al marjei de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai mici taxe.
(119)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în timpul anchetei în legătură cu societățile în cauză. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa la nivel de țară, aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”), se aplică, prin urmare, exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(120)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(121)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(122)
Marjele de dumping și de prejudiciu, precum și taxele antidumping provizorii sunt stabilite după cum urmează:
Societate
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Taxa provizorie
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9%
69,1%
62,9%
Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4%
66,8%
48,4%
Medie ponderată la nivelul eșantionului pentru producătorii-exportatori neincluși în eșantion
57,7%
68,2%
57,7%
Rezidual pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat în cadrul anchetei și Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9%
69,1%
62,9%
H. DIVULGARE
(123)
Constatările provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie prin prezentul o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de țesături cu ochiuri deschise din fibră de sticlă, cu o dimensiune a ochiului mai mare de 1,8 mm atât în lungime, cât și în lățime și cu o greutate mai mare de 35 g/m2, care se încadrează în prezent la codurile NC ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 și ex 7019 90 99 (coduri TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 și 7019909950), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de aplicarea taxei vamale, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare este:
Societate
Nivelul taxei (%)
Codul adițional TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd și societatea sa afiliată Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Societățile enumerate în anexa I
57,7
B008
Toate celelalte societăți
62,9
B999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea înaintea autorităților vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valide, care îndeplinește cerințele stabilite în anexa II. În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
(4) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(5) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 februarie 2011.