ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 7. prosince 2011
o vyrovnávacích platbách uhrazených řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (ELGA) během let 2008 a 2009
(oznámeno pod číslem K(2011) 7260)
(Pouze řecké znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/157/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s čl. 108 odst. 2 prvním pododstavcem této smlouvy (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě informací, jež Komise získala z tisku a které se týkaly uhrazení vyrovnávacích plateb ve výši 425 milionů EUR, které zamýšlel vyplatit řecký subjekt pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) následkem manifestací velkého počtu producentů zemědělských produktů, kteří si v Řecku v lednu roku 2009 stěžovali na ztráty příjmů, jež utrpěli během roku 2008 kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, došlo dne 4. února 2009 k dvoustrannému jednání s řeckými orgány. Po tomto jednání předalo stálé zastoupení Řecka u Evropské unie informace týkající se předmětného opatření dopisem ze dne 9. února 2009.
(2)
Komise si vyžádala doplňkové informace dopisem ze dne 23. února 2009. Dopisem ze dne 20. března 2009 řecké orgány Komisi odpověděly, že subjekt ELGA si na uhrazení předmětného vyrovnání ve výši 425 milionů EUR vzal úvěr a zároveň další úvěr ve výši 444 milionů EUR, jehož hlavní část byla určena na uhrazení odškodnění během roku 2008 za škody způsobené rostlinné výrobě a chovatelství příčinami, jež subjekt ELGA rovněž pojišťuje.
(3)
Dopisem ze dne 4. května 2009 si útvary Komise vyžádaly doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 16. června 2009. Dopisem ze dne 13. července 2009 informovaly útvary Komise řecké orgány, že vyrovnávací opatření za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR bylo zaevidováno pod číslem CP 196/2009 jako podezřelý případ a že vyrovnávací opatření ve výši 444 milionů EUR vyplacené v roce 2008 je považováno, pokud jde o část věnovanou na odškodnění škod vzniklých z důvodů krytých subjektem ELGA, za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 (2) Smlouvy o ES (3), a že toto opatření bylo zaevidováno pod číslem NN 39/09.
(4)
Na základě odpovědi řeckých orgánů ze dne 18. srpna 2009 si útvary Komise dopisem ze dne 14. září 2009 vyžádaly doplňkové informace. Výše uvedeným dopisem Komise kromě toho informovala řecké orgány, že na základě informací, které tyto orgány poskytly a podle nichž bylo dotčeným zemědělcům vyrovnání za rok 2009 ve výši 425 milionů EUR vyplaceno, bylo předmětné odškodnění také zaevidováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, a to rovněž pod číslem NN 39/09.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 20. března 2010 (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k daným opatřením. Komise obdržela připomínky třetích stran a zaslala je řeckým orgánům dne 6. května 2010. Řecké orgány sdělily své připomínky k vyjádřením zúčastněných stran dne 21. července 2010.
(6)
Řecké orgány předložily dodatečné informace ohledně předmětných podpor dne 4. června 2010, 10. září 2010 a 14. září 2010. Dopisem ze dne 17. listopadu 2010 si Komise vyžádala doplňkové informace. Řecké orgány odpověděly dopisem ze dne 9. března 2011.
(7)
Na základě žádosti řeckých orgánů proběhlo dne 31. března 2011 dvoustranné jednání s útvary Komise. Po tomto jednání zaslaly řecké orgány doplňkové informace dne 11. května 2011 a 12. července 2011. Na žádost řeckých orgánů proběhlo dne 11. listopadu 2011 druhé dvoustranné jednání s útvary Komise.
II. POPIS
(8)
Řeckým zákonem č. 1790/1988 o organizaci a fungování řeckého subjektu pro zemědělská pojištění a dalších předpisech (5) (dále jen „zákon 1790/1988“) se vytváří subjekt veřejného zájmu s názvem „Řecký subjekt pro zemědělská pojištění (ELGA)“. ELGA je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu. Podle článku 12 výše uvedeného zákona podléhá kontrole ministra zemědělství. Subjekt ELGA spravuje položky, jež jsou zanesené do jeho rozpočtu, v souladu s rozhodnutími své správní rady, jejíž členové jsou jmenováni na základě rozhodnutí ministra zemědělství. Předmětem činnosti subjektu ELGA je zejména pojišťování rostlinné a živočišné produkce a rostlinného a stavů hospodářských zvířat zemědělských hospodářství proti škodám vyplývajícím z přírodních rizik.
(9)
Podle článku 3a (6) zákona č. 1790/1988 je režim pojištění u subjektu ELGA povinný a pojištění pokrývá pojistné události způsobené přírodními živly, a to zejména záplavy, bouře, mráz a mimořádně nízké teploty, sníh, kroupy, vysoké teploty a sluneční záření, mimořádné dešťové srážky nebo dešťové srážky mimo běžné období, sucho, entomologické a fytopatologické choroby rostlin, epizootické choroby, požáry vyvolané bleskem, zemětřesení, pojistné události vyvolané mořem, škody na rostlinné výrobě způsobené volně žijícími zvířaty a také řadu chorob skotu, ovcí a koz.
(10)
Článek 5a (7) zákona 1790/1988 ukládá producentům zemědělských produktů, kteří využívají režimu pojištění popsaného v bodě odůvodnění č. 9, úhradu zvláštního pojistného ve prospěch subjektu ELGA. Toto pojistné má podobu poplatku uloženého zákonodárcem, jenž se týká prodeje a nákupu vnitrostátních zemědělských produktů. Příjmy z tohoto poplatku jsou určeny subjektu ELGA, který je pověřen prevencí a odškodňováním za škody způsobené zemědělským hospodářstvím přírodními živly.
(11)
Podle článku 5a zákona 1790/1988 je zvláštní pojistné stanoveno u produktů rostlinného původu na 3 % a u produktů živočišného původu na 0,5 % (8). Tyto sazby pojistného stanoví příslušní ministři na základě návrhu, který subjekt ELGA předkládá ministru zemědělství. Příjmy subjektu ELGA pocházející ze zvláštního pojistného a vybírané berní správou vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a jsou evidovány ve zvláštní položce příjmů. Na základě návrhu subjektu ELGA ministerstvu zemědělství, které bylo přejmenováno na ministerstvo rozvoje venkova a výživy, jsou tyto příjmy vypláceny subjektu ELGA z rozpočtu tohoto ministerstva každoročním zanesením úvěrové linie v odpovídající výši. Subjekt ELGA nemá žádný jiný vliv na stanovení výše pojistného nebo výše odškodnění.
(12)
Pojištění u subjektu ELGA podléhají fyzické a právní osoby, které jsou majiteli nebo provozovateli podniků v oblasti zemědělství, chovu, chovu drůbeže, včelařství, rybářství, vodohospodářství nebo podniků podobných. Příjmy subjektu ELGA tvoří zejména příjmy ze zvláštního pojistného. Podle zákona č. 3147/2003 patří navíc do pravomoci subjektu ELGA vyplácení podpor na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti v oblasti vyrovnání škod způsobených na rostlinném majetku a fixním kapitálu přírodními katastrofami, mimořádnými událostmi nebo nepříznivými klimatickými podmínkami. Tyto podpory jsou financovány ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů. Uvedené programy se týkají státních podpor povolených rozhodnutím Komise.
(13)
Na základě vyhlášky č. 262037 ministra hospodářství a ministra rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 (dále jen „meziresortní vyhláška“) se u škod, k nimž došlo v roce 2008, mimořádně počítalo s vyrovnáními v celkové výši 425 milionů EUR. Podle meziresortní vyhlášky měl subjekt ELGA vyplatit vyrovnání za snížení produkce některých plodin v něm uvedených, k němuž došlo během hospodářského roku 2008 v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, jako bylo sucho, vysoké teploty, deště a entomologické a fytopatologické choroby předmětných plodin. Škody se týkají mandlovníků, třešní, meruněk, některých druhů broskvoní, švestek, hrušní a jabloní, chřestu, plodin orientálního tabáku, brambor, bavlníku, oliv a obilovin.
(14)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány bylo při stanovení prahové hodnoty pro odškodnění zohledněno vedle ztráty produkce také snížení kvality některých plodin (obiloviny, bavlna). K dotčené ztrátě nebo k produkci snížené kvality došlo v důsledku kombinace meteorologických jevů a rostlinných chorob následkem nepříznivých klimatických podmínek, jimiž byly předmětné rostliny vystaveny během dotyčného roku.
(15)
Za účelem vyplacení předmětných odškodnění si subjekt ELGA vzal u jisté banky úvěr ve výši 425 000 000 EUR. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2010 do roku 2019). Během prvních tří let (od roku 2010 do roku 2012) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 28 513 250 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2013 do roku 2019) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 89 227 536 EUR v roce 2013, 85 087 786 EUR v roce 2014, 81 025 536 v roce 2015, 76 963 286 EUR v roce 2016, 72 901 036 EUR v roce 2017, 68 838 786 EUR v roce 2018 a 64 776 536 EUR v roce 2019. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(16)
Podle informací poskytnutých řeckými orgány dosáhla odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 za škody kryté pojištěním celkové částky 386 986 648 EUR. Tato částka pocházela částečně z pojistného, a to ve výši 88 353 000 EUR, a částečně z příjmů získaných na základě úvěru ve výši 444 milionů EUR.
(17)
Subjekt ELGA smluvně získal od jisté banky úvěr ve výši 444 000 000 EUR na základě článku 13 řeckého zákona č. 3074/2002 a čl. 28 odst. 17 řeckého zákona č. 3147/2003. Úvěr bude splácen deset let (od roku 2009 do roku 2018). Během prvních tří let (od roku 2009 do roku 2011) je tento úvěr zatížen úroky a odvody řeckému státu v celkové částce 23 709 600 EUR za rok a po následujících sedm let (od roku 2012 do roku 2018) úroky, odpisy a odvody řeckému státu v celkové částce 87 138 171 EUR v roce 2012, 83 789 143 EUR v roce 2013, 80 395 714 v roce 2014, 77 002 286 EUR v roce 2015, 73 608 857 EUR v roce 2016, 70 215 429 EUR v roce 2017 a 66 822 000 EUR v roce 2018. Úvěr je smluvně poskytnut se zárukou řeckého státu ve prospěch subjektu ELGA.
(18)
Další část úvěru ve výši 145 366 352 EUR byla určena na poskytnutí státních podpor schválených rozhodnutím Komise na základě plánů pro případy mimořádné nutnosti, které se týkaly požárů v roce 2006 a 2007. Této části příjmů subjektu ELGA se toto rozhodnutí netýká.
III. POCHYBNOSTI VZNESENÉ KOMISÍ V RÁMCI ZAHÁJENÍ KONTROLNÍHO ŘÍZENÍ
1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU
(19)
Podpory poskytované ze státních prostředků: Komise se domnívala, že v tomto konkrétním případě je tato podmínka splněna, protože dotyčné vnitrostátní právní předpisy (viz bod odůvodnění č. 11) jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou přičitatelné státu.
(20)
V rámci dodatečných informací poskytnutých před zahájením řízení řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA uvažují o zvýšení sazby zvláštního pojistného. Ovšem poskytnuté informace o zvýšení příjmů subjektu ELGA nepřinesly v této fázi řízení žádné konkrétní skutečnosti, které by umožnily dojít k závěru, že by toto zvýšení postačilo ke splacení příslušných úvěrů a k tomu, aby bylo producentům během dotčených let poskytnuto odškodnění. Nebylo proto možno vyloučit, že dotyčná opatření nebudou rovněž financována z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(21)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž: odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin (viz bod odůvodnění č. 13). Komise tak ve fázi zahájení řízení konstatovala, že dotčená odškodnění poskytla zvýhodnění místním producentům ve srovnání s ostatními producenty Unie, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě. U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(22)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby: pokud jde o otázku, zda platby prováděné subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům poskytly selektivní zvýhodnění, Komise se předběžně domnívala, že selektivnost opatření vyplývá ze skutečnosti, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA byla omezena na určité zemědělské produkce.
Komise zastávala názor, že lze obhájit skutečnost, že zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Vzhledem k tomu, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění jsou financována z příjmů ze zvláštního pojistného, Komise se domnívala, že je případně nelze považovat za odškodnění, jež poskytují příjemcům neoprávněnou výhodu.
Podobné odůvodnění vycházející z logiky a povahy režimu ovšem nemůže zahrnovat dodatečné finanční zásahy řeckého státu ve prospěch dotčeného režimu (nad financování povinnými poplatky). Ve fázi zahájení kontrolního řízení ale Komise neměla k dispozici údaje, které by byly dostačující k tomu, aby dospěla k závěru, že tomu tak je. Komise měla zejména pochybnosti o tom, že dotyčná opatření nebyla financována bez dodatečného zásahu státu.
(23)
Z těchto důvodů Komise ve fázi zahájení řízení dospěla k závěru, že nelze vyloučit, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nespadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a nepředstavují státní podporu.
2. Označení opatření za protiprávní podpory
(24)
Komise usoudila, že se vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Předběžné posouzení slučitelnosti podpor
(25)
Jelikož řecké orgány tvrdily, že předmětná opatření nepředstavují státní podporu, neměla Komise při zahájení řízení informace nutné k tomu, aby mohla posoudit slučitelnost podpor s ustanoveními právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (9) (dále jen „pokyny“), a to zejména o kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby.
(26)
Z poskytnutých informací zřejmě vyplývalo, že se plánovaná vyrovnání u většiny dotčených plodin týkala škod, jež dosáhly minimální prahové hodnoty ve výši 30 %, a to při zohlednění výrobních ztrát nebo zhoršení kvality některých produkcí, k nimž došlo během dotyčného roku z důvodu kombinace více nepříznivých meteorologických jevů a v případě některých plodin také z důvodu rostlinných chorob. Informace předané řeckými orgány neobsahovaly údaje o způsobu výpočtu dotyčných vyrovnání.
(27)
Komise měla proto pochybnosti o tom, zda lze tyto podpory prohlásit za slučitelné s kapitolou V.B pokynů.
IV. PŘIPOMÍNKY PODANÉ TŘETÍMI STRANAMI
(28)
U zúčastněných stran, které podaly své připomínky, se jedná o Evropský výbor obchodu se zemědělskými a potravinářskými výrobky (Comité Européen de Liaison des Commerces Agro-alimentaires - dále jen „CELCAA“), Výbor pro obchod s obilovinami, krmivy, olejnatými semeny, olivovým olejem, olivami, tuky a dodávkami pro zemědělství Evropské unie (Comité du Commerce des Céréales, Aliments du Bétail, Oléagineux, Huile d’Olive, Huiles et Graisses et Agrofournitures de l’Union Européenne - dále jen „COCERAL“) a jistou třetí zúčastněnou stranu, která si nepřála zveřejnit svou totožnost.
(29)
Pokud jde o nezávislé obchodníky (třetí zúčastněná strana) a výbory CELCAA a COCERAL v oblastech, ve kterých hájí zájmy nezávislých obchodníků, zúčastněné strany se domnívají, že dotčené podpory, jež byly původně poskytnuty zemědělcům, ve skutečnosti skončily v zemědělských družstvech a jejich sdruženích, které konkurují nezávislým obchodníkům, protože mají výlučné právo na zacházení se zemědělskými produkty.
(30)
Podle zúčastněných stran Řecko nepředložilo důkazy, které by prokazovaly, že dotyčná vyrovnání byla poskytnuta za ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek. Na podporu odpovídajících meteorologických údajů řecké orgány nepředložily analytický popis povahy dotyčných klimatických podmínek, jak to požadují pokyny.
(31)
Podle názoru zúčastněných stran neupřesnily řecké orgány způsob použitý na výpočet dotyčných vyrovnání a ani minimální prahovou hodnotu pro utrpěnou ztrátu. Kromě toho byla dotyčná vyrovnání omezena na některé zemědělské produkty, ačkoli producenti jiných produktů, kteří byli z dotčených vyrovnání vyloučeni, utrpěli u svých produkcí rovněž ztráty.
(32)
Zúčastněné strany byly názoru, že poskytnutí dotyčných vyrovnání mělo dopad na tvorbu cen konečných produktů kvůli snížení cen produktů, kterých se vyrovnání týkala. Uváděné podpory tak poskytly dotčeným producentům hospodářské zvýhodnění, protože jim umožnily uvádět na trh tu část jejich produkce, která nebyla zasažena nepříznivými klimatickými podmínkami, a to za podmínek, které narušily hospodářskou soutěž. Soukromé subjekty při uvádění na trh (obchodníci, mlýny na mouku, mlýny krmiva pro hospodářská zvířata, včelaři, chovatelé prasat atd.) byli na druhé straně nuceni se přizpůsobit cenové politice prosazované zemědělskými družstvy a jejich sdruženími, čímž se tato družstva dostala do monopolního postavení.
(33)
Pojistné krytí nabízené subjektem ELGA v oblasti rizik, kterým je vystaveno zemědělství, by mělo navíc dodržovat zásady přiměřenosti a rovného zacházení. Podle názoru zúčastněných stran je nepřijatelné, že odškodnění vyplácená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 odpovídala částkám, jež trojnásobně a v roce 2009 čtyřnásobně přesahovaly celkovou výši pojistného vybraného v těchto letech.
(34)
Podle zúčastněných stran subjekt ELGA novým úvěrem na rok 2009 „zastavil“ v přílišné míře příjmy, které získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008 a kvůli němuž předem „zastavil“ pojistné za následující roky. Zúčastněné strany navíc upozorňují na existenci dalších dvou úvěrů, které subjekt ELGA získal v roce 2009, tj. úvěr ve výši 350 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Pireuské banky, a úvěr ve výši 112 milionů EUR, který subjekt ELGA získal od Zemědělské banky Řecka a Řecké národní banky.
(35)
Zúčastněné strany rovněž zastávaly názor, že úvěry ve výši 444 milionů EUR a 415 milionů EUR představují dodatečné příjmy k příjmům z pojistného, jehož vyplacení stanoví právní předpisy v podobě úvěrů získaných se zárukou řeckého státu. Tyto úvěry by se proto měly považovat za státní prostředky.
V. PŘIPOMÍNKY PODANÉ ŘECKEM
1. Obecné připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008 a 2009
(36)
Podle řeckých orgánů nepředstavují vyrovnávací platby vyplacené subjektem ELGA v letech 2008 a 2009 státní podporu.
Financování předmětného režimu pojištění je zajišťováno zvláštním povinným pojistným hrazeným zemědělci. Vzhledem k tomu, že tento režim pojištění je spravován na základě zásady společenské solidarity, nemusí být na jedné straně zvláštní povinné pojistné přesně úměrné pojištěnému riziku a na druhé straně nemusí být výše vyplaceného odškodnění nutně úměrná příjmům pojištěné osoby (10). Podle řeckých orgánů se proto v tomto konkrétním případě jedná o skutečná vyrovnání vyplacená na náhradu škod, jež nepříznivé klimatické podmínky způsobily zemědělské produkci, a to v souladu s řeckými právními předpisy v oblasti zemědělského pojištění hrazeného subjektem ELGA.
Podle řeckých orgánů je k tomu subjekt ELGA schopen dostát svým finančním závazkům v rámci systému povinného pojištění ke dni jejich splatnosti. Tuto schopnost subjektu ELGA posiluje zavedení nového zákona č. 3877/2010 o systému ochrany a pojištění zemědělské činnosti, který počítá s dodatečnými zdroji financování ve prospěch subjektu ELGA. Uvedený zákon tak zvyšuje ve většině případů zvláštní pojistné (u škod na rostlinné výrobě ze 3 % na 4 % a u škod na živočišné výrobě z 0,50 % na 0,75 %). Zavádí k tomu dobrovolné pojištění pro ztráty, jež nejsou kryty povinným pojištěním, a rovněž obecné pojištění, které budou muset subjektu ELGA platit fyzické osoby, jež nevykonávají zemědělskou činnost jakou svou hlavní, a právnické osoby, jejichž většinu podílů nedrží zemědělci, kteří vykonávají zemědělskou činnost jako svou hlavní.
(37)
I v případě, že by se vyrovnávací platby měly považovat za státní podporu, se řecké orgány domnívají, že jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a s pokyny. Řecké orgány poskytly útvarům Komise podrobné údaje o každé podpoře poskytnuté subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 s uvedením jména a daňového identifikačního čísla dotčeného zemědělce, okresu, v němž se pozemek nachází, druhu pěstované plodiny, měrné jednotky pěstované plodiny a počtu použitých jednotek, celkové částky podpory a dne jejího poskytnutí, popisu škody a její výše v poměru k obvyklé produkci.
(38)
Pokud jde o vyrovnávací platby během let 2008 a 2009 za škody, jež zničily více než 30 % obvyklé rostlinné produkce, řecké orgány se domnívají, že jsou splněny všechny podmínky stanovené v bodech 124 až 130 pokynů a také v článku 11 nařízení Komise (ES) č. 1857/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na státní podporu pro malé a střední podniky působící v produkci zemědělských produktů a o změně nařízení (ES) č. 70/2001 (11) (dále jen „nařízení o blokové výjimce“).
(39)
Podle názoru řeckých orgánů byly předmětné podpory vyplaceny dotyčným producentům nebo organizacím producentů, jejichž jsou tito producenti členy, v souladu s pokyny a s výše uvedeným nařízením o blokové výjimce. Řecké orgány zejména potvrdily toto:
a)
částka podpory v žádném případě nepřesáhla výši skutečných ztrát, jež producenti utrpěli;
b)
pokud jde o míru podpory, řecké orgány potvrdily, že byly dodrženy podmínky stanovené v ustanoveních článku 11 nařízení o blokové výjimce, protože subjekt ELGA nevyplatil žádné vyrovnání, které by přesáhlo 74,8 % snížení příjmů z prodeje produktu zapříčiněného nepříznivými klimatickými podmínkami;
c)
maximální výše způsobilých ztrát byla snížena o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
d)
výpočet ztrát byl proveden na úrovni jednotlivého podniku a
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětné podpory a k jejímu vyplacení došlo ve lhůtách do tří let od vzniku ztráty a do čtyř let od vzniku ztráty, jak stanoví čl. 11 odst. 10 nařízení o blokové výjimce;
f)
pokud jde o stejné způsobilé náklady, nedošlo ke kumulování předmětných podpor s jinými státními podporami nebo finančními příspěvky poskytovanými členskými státy nebo Unií. Dotčení producenti neobdrželi předmětnou podporu na náhradu stejné ztráty na základě více než jednoho právního dokumentu, a tyto podpory byly proto poskytnuty buď na základě pokynů, nebo nařízení o blokové výjimce, či nařízení Komise (ES) č. 1535/2007 ze dne 20. prosince 2007 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na podporu de minimis v produkčním odvětví zemědělských produktů (12) (dále jen „nařízení o podpoře de minimis“), či na základě sdělení ze dne 22. ledna 2009 s názvem Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (dále jen „sdělení o dočasném rámci Společenství“) (13).
(40)
Pokud jde o způsob výpočtu obvyklé produkce, řecké orgány předložily informace o použité metodě a potvrdily, že jsou dodrženy podmínky stanovené v odstavci 128 pokynů, podle nichž v případě použití alternativního způsobu výpočtu musí být tento způsob reprezentativní a nesmí se zakládat na nezvykle vysokých výnosech. Konkrétně vyhodnocení ztrát způsobených nepříznivými klimatickými podmínkami provádějí na úrovni jednotlivých podniků agronomové na základě odhadů vykonaných na místě, jak stanoví pojišťovací řád subjektu ELGA. Během kontroly na místě zjišťuje vyhodnocující agronom rozměr pozemku všemi vhodnými prostředky (měřicí pás, identifikační karty pozemků, zařízení GPS) a v případě pěstování stromů spočítá počet jejich kusů. Agronom poté odhadne očekávaný výnos pozemku při zohlednění používaných technik pěstování (zejména hustota výsadby, systém prořezávání v sadařství, rané plodiny pěstované za použití plastových fólií, systém zavlažování), pěstovaných druhů plodin, předchozí pěstované plodiny u jednoletých plodin, ochrany plodin (zejména hnojení, ochrana proti škůdcům), úrodnosti půdy a případných zvláštností hospodářského roku (jako je sucho, potíže při nasazování plodů). Nakonec je vyhodnocena míra škody způsobená na očekávané produkci pozemku. Za účelem stanovení míry škody jsou na různých místech pozemku odebrány vzorky při zohlednění kvantitativní ztráty na očekávané produkci, zhoršení kvality kvůli škodě, ochraně plodin provedené po vzniku škody (jako je dodatečná ochrana plodin, dodatečné odplevení, vyřazení poškozených plodů).
2. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2008
(41)
Mezi podporami poskytnutými subjektem ELGA v roce 2008 v celkové částce 386 986 648 EUR bylo vyplaceno celkem 373 257 465,71 EUR jako vyrovnání producentům na úhradu ztrát jejich rostlinné produkce vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek. Pokud jde o tyto podpory, uplatnil subjekt ELGA článek 6 pojišťovacího řádu rostlinné produkce, který se týká vyrovnání poskytovaného producentům zemědělských produktů na úhradu ztrát vzniklých v důsledku nepříznivých klimatických podmínek v podobě stanovené vnitrostátním zákonem č. 1790/1988, jímž se zřizuje systém pojištění ELGA.
(42)
U předmětných podpor Řecko poskytlo meteorologické informace o nepříznivých klimatických podmínkách zaznamenaných v hospodářském roce 2007-2008. Orgány veřejné moci existenci těchto nepříznivých meteorologických jevů formálně uznaly. Jedná se zejména o mimořádná vedra zaznamenaná koncem června a července roku 2007 v celé zemi, prudké dešťové srážky v řadě oblastí země v říjnu roku 2007, katabatické suché a teplé větry (horské brízy) zaznamenané ve stejném měsíci na Krétě, bouřky a krupobití začátkem srpna roku 2008 v některých severozápadních a středních okresech kontinentálního Řecka a na konci stejného měsíce bouřky v oblastech Magnesie, Fthiótis, Východní Attika a na ostrovech Evia a Kréta.
Konkrétně byla vyrovnání poskytnuta za škody, jež přesahují následující míry obvyklé produkce (14):
Minimální výše škody v poměru k produkci
Výše vyrovnávací platby
(v EUR)
Počet zemědělských pozemků postižených ztrátami
% z celkové částky vyrovnání
20 % - 29 %
26 063 999,19
101 162
6,98 %
30 % - 100 %
347 193 466,52
565 244
93,02 %
Celkem
373 257 465,71
666 406
100 %
Subjekt ELGA navíc poskytl dodatečná vyrovnání ve výši 2 472 785,97 EUR producentům, kteří ve stejném hospodářském roce 2007-2008 utrpěli kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám po sobě následující škody na stejné rostlinné produkci. U 6,98 % celkové částky vyrovnání dosáhla míra škody rovněž 20 % až 30 % obvyklé produkce a u 93,02 % celkové částky vyrovnání bylo zničeno více než 30 % obvyklé produkce.
(43)
Mezi podporami, které subjekt ELGA vyplatil zemědělcům v roce 2008, byly poskytnuty také tyto podpory:
a)
podpory ve výši 7 338 119,74 EUR za ztrátu na stavech hospodářských zvířat. U těchto podpor odpovídá částka ve výši 1 860 279,67 EUR ztrátám na stavech hospodářských zvířat v důsledku nepříznivých klimatických podmínek, částka ve výši 3 188 825,78 EUR ztrátám v důsledku nemocí a chorob zvířat a částka 228 904,29 EUR ztrátám vyvolaným jinými škodami (jako jsou například napadení volně žijícími zvířaty, medvědy, vlky a toulavými psy). Tyto podpory považují řecké orgány za skutečná odškodnění v rámci systému povinného pojištění a nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy;
b)
podpory ve výši 114 374,86 EUR za ztráty způsobené na rostlinné produkci medvědy. Tyto podpory jsou poskytovány v rámci programu Společenství „LIFE“ na ochranu medvěda hnědého v Řecku. Míra podpor byla řádově ve výši 100 %; a
c)
podpory ve výši 3 803 901,72 EUR na nápravná opatření následkem chyb z nedopatření v hodnotících zprávách o ztrátách v oblasti rostlinné a živočišné výroby. Tyto chyby, které byly zjištěny až po vyplacení podpor zemědělcům, představovaly závazky subjektu ELGA vůči dotčeným příjemcům.
3. Zvláštní připomínky k vyrovnávacím platbám poskytnutým v roce 2009
(44)
Pokud jde o vyrovnávací platby v celkové výši 415 019 452 EUR vyplacené v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky ze dne 30. ledna 2009, jsou dotčené produkty, klimatické podmínky, jež škody způsobily, a popis škod uvedeny v následující tabulce.
Zemědělské zboží
Celková prohlášená částka
(v EUR)
Nepříznivé klimatické podmínky
Popis způsobené škody
1.
Mandle
Třešně a višně
Meruňky (druh Bebeku)
Jablka
Švestky
Hrušky
56 580 555
(v případě všech produktů)
Vysoké teploty a vedra
Suchá a teplá zima
Dlouhotrvající sucho
Náhlé změny teploty
Vysoké teploty a vedro během léta roku 2007 měly negativní dopad na produkci těchto plodin, a to zejména na tvorbu pupenců u ovocných stromů. Dlouhotrvající sucho v roce 2007 a náhlé změny teploty měly za následek snížení produkce. Kvůli suché a teplé zimě nebylo navíc období vegetačního klidu stromů dostatečné.
2.
Broskve
10 970 348
Stejné klimatické podmínky jako v případě č. 1
Stejné vzniklé škody jako v případě č. 1.
3.
Chřest
6 751 747
Suchá a teplá zima
Nízké teploty
Suchá a teplá zima v období 2007-2008 přispěla ke zvýšenému katabolismu chřestu a vedla ke ztrátě uložených živin. Tyto podmínky vedly k náhlému snížení budoucích výnosů chřestu. Již snížené výnosy rovněž ovlivnily nízké teploty v únoru roku 2008, které zpomalily růst. Uvedené vedlo k dalšímu snížení sklizně chřestu v Řecku v roce 2008.
4.
Orientální tabák
13 817 834
Vysoké teploty a vedra
Sucho
Vysoké teploty a vedra během léta roku 2007 ve spojení se suchem ztížily ochranu před napadením škůdci a viry vyvolanými třásněnkou a vedly ke snížení produkce tabáku v celé zemi.
5.
Rané brambory
7 220 996
Vysoké teploty
Vysoké teploty během léta roku 2006 a roku 2008 ztížily ochranu před napadením hmyzem a chorobami raných brambor v několika okresech Řecka.
6.
Bavlník
109 564 462
Dlouhotrvající sucho
Teplé léto
Studený podzim
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho vedlo ke snížení zásob vody. Teplé léto následované studeným podzimem ve spojení se zvýšenými dešťovými srážkami koncem měsíce září roku 2008 vedlo v celé zemi ke snížení produkce bavlny a ke zhoršení její kvality.
7.
Olivy
72 026 112
Sucho
Mráz
Dešťové srážky
Dlouhotrvající sucho, mráz v únoru roku 2008 po mírné zimě, vysoké teploty a zvýšené dešťové srážky v období kvetení olivovníků vedly k výraznému snížení produkce oliv v celé zemi.
8.
Obilniny (kukuřice, pšenice, ječmen, oves, žito, rýže)
138 087 394
Dešťové srážky
Proměnlivá teplota
Dešťové srážky a výkyvy teploty na jaře a na podzim roku 2008 vedly ke zhoršení produkce obilovin a usnadnily šíření rostlinných chorob. Ke zhoršení kvality došlo také kvůli nedostatku nutných živin (bílkoviny, lepek) v důsledku nepříznivých klimatických podmínek.
Celkem
415 019 448
(45)
Podle řeckých orgánů jsou mezi vyrovnávacími platbami v celkové částce 415 019 452 EUR podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené 871 producentům považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů.
(46)
Zbytek těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR byl vyplacen 784 408 producentů. Podle řeckých orgánů jsou předmětné podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a nařízení o blokové výjimce.
Podle názoru řeckých orgánů splnily předmětné podpory všechny podmínky stanovené v článku 11 nařízení o blokové výjimce. A to zejména:
a)
hrubá míra podpory nepřekročila 80 % poklesu příjmu z prodeje produktů v důsledku nepříznivých klimatických podmínek;
b)
výpočet ztrát byl učiněn na úrovni jednotlivého podniku;
c)
výše ztráty nezahrnovala náklady, které v důsledku nepříznivých klimatických podmínek nevznikly, a producenti neobdrželi odškodnění od jiných pojišťovacích subjektů;
d)
dotyčná vyrovnání byla vyplacena přímo zemědělcům;
e)
k rozhodnutí o poskytnutí předmětných podpor a k jejich vyplacení došlo ve lhůtách do tří let a do čtyř let od vzniku ztráty;
f)
způsob výpočtu obvyklé produkce je stejný jako způsob popsaný v bodě odůvodnění č. 42 ohledně podpor poskytnutých v roce 2008.
(47)
Řecké orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by nebylo možno považovat tyto podpory za skutečná vyrovnání (viz bod odůvodnění č. 36) nebo za slučitelné s nařízením o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 46), bylo by je nutno považovat za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství.
Poskytnutí předmětných podpor usnadnilo zemědělcům přístup k financování. Uvedená vyrovnání tak zajistila prvovýrobě v Řecku finanční hotovost, což bylo jediné odvětví, o které se řecký stát mohl opírat během prvních měsíců hospodářské krize, aby zabránil šíření nebezpečí do dalších odvětví řeckého hospodářství. Tyto podpory byly přitom poskytnuty při uplatnění přesných kritérií. Byly naopak poskytovány pouze v případě skutečných hospodářských potíží spojených výlučně se zemědělskou produkcí, a to konkrétně v případě potíží vyvolaných nepříznivými klimatickými podmínkami s dopadem na zemědělskou produkci (viz bod odůvodnění č. 44). U většiny těchto podpor nebyly stanoveny prahové hodnoty ohledně míry a stupně potíží každého producenta, protože cílem bylo podpořit řecké zemědělství jako takové.
(48)
Podle bodu 7 písm. a) sdělení uplatňuje Komise na neoznámené podpory (15) uvedené sdělení, pokud podpora byla poskytnuta po 17. prosinci 2008. Řecké orgány proto zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) uvedeného sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
(49)
Řecké orgány se domnívají, že tyto podpory, o kterých rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o výjimečných, splňují všechny podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. A to zejména:
a)
podpory byly poskytnuty v podobě režimu podpor, protože byly založeny na výše uvedené meziresortní vyhlášce;
b)
podpory byly poskytnuty podnikům, které nebyly v obtížích ke dni 1. červenci 2008, jak stanoví pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Řecké orgány potvrdily, že tyto podpory byly poskytnuty výlučně fyzickým osobám, které byly ve své většině osvobozeny řeckými právními předpisy od předložení daňového přiznání, protože jejich roční příjmy byly nižší než 12 000 EUR. Všichni producenti, kteří byli příjemci odškodnění, jednali s bankami, protože tyto podpory byly uloženy na jejich bankovní účty. Řecké orgány potvrzují, že dotyční producenti byli solventní a měli dostatečné možnosti bankovního financování. Tito producenti nebyli proto v okamžiku vyplacení těchto podpor v obtížích;
c)
režim podpor se nevztahoval na podniky činné v odvětví rybolovu;
d)
tyto podpory nebyly podporami vývozu nebo podporami zvýhodňujícími domácí výrobky před dováženými;
e)
byly poskytnuty během roku 2009, a tedy před 31. prosincem 2010, jak stanoví bod 4.2.2 písm. f) sdělení o dočasném rámci Společenství; a
f)
výše podpory na jednoho zemědělce se pohybovala od 7 501 do 15 000 EUR.
(50)
Podle bodu 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nemá daná podpora zvýšit celkovou částku podpory, kterou každý dotčený zemědělec získá v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010, na částku přesahující mezní hodnotu 15 000 EUR. Podle názoru řeckých orgánů skutečnost, že subjekt ELGA neobdržel od dotčeného zemědělce písemné nebo elektronické prohlášení o všech ostatních podporách de minimis a o podporách založených na opatření podle dočasného rámce Společenství, představuje pouze formální náležitost. Nesplnění této formální náležitosti by tak nemělo vést k závěru, že podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) sdělení o dočasném rámci Společenství ve znění změněném v říjnu roku 2009 nebyla splněna, a to tím spíše, že Řecko neposkytlo, jak lze doložit z mechanografického systému subjektu ELGA, v období mezi 1. lednem 2008 a 31. prosincem 2010 subjektům odvětví prvovýroby zemědělských produktů žádné podpory de minimis či podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství.
(51)
Podle názoru řeckých orgánů mohou v každém případě podpory ve výši 74 382 500 EUR z této celkové částky 387 404 547 EUR spadat do oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis.
(52)
Řecké orgány se domnívají, že výše uvedené podpory v celkové částce 75 382 500 EUR splňují všechny podmínky stanovené v nařízení č. 1535/2007 o podporách de minimis. A to zejména:
a)
v souladu s čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1535/2007 neobdrželi u výše zmíněných podpor dotčení zemědělci za rozpočtové roky 2008 až 2010 vyrovnání, která by přesahovala částku 7 500 EUR na zemědělce;
b)
kumulovaná částka podpory de minimis poskytnuté Řeckem zemědělským podnikům za období tří rozpočtových let nepřesáhla částku 75 382 500 EUR, tj. maximální kumulovanou částku přiznanou Řecku podle čl. 3 odst. 3 a přílohy nařízení (ES) č. 1535/2007.
4. Poznámky k připomínkám třetích stran
(53)
Řecko trvá na tom, že zúčastněné strany neprokázaly, že dotčená odškodnění měla dopad na postavení jejích členů na vnitřním trhu.
(54)
Pokud jde o poznámku, že nebyl uveden popis povahy nepříznivých klimatických podmínek, řecké orgány zdůrazňují, že podobný popis není podle meziresortního rozhodnutí o odškodnění nutný, co ale bylo nutno prokázat, byla na jedné straně existence nepříznivých klimatických podmínek a na straně druhé, zda vzniklé škody dosáhly minimální prahové hodnoty 30 % obvyklé produkce. Řecko ostatně v rámci připomínek předložených útvarům Komise poskytlo na podporu příslušných meteorologických informací analytické údaje o předmětných klimatických podmínkách.
(55)
Pokud jde o poznámku, že Řecko neupřesnilo použitou metodu výpočtu ohledně předmětných odškodnění a ani minimální prahovou hodnotu utrpěných ztrát, řecké orgány připomínají, že v rámci svých připomínek předložených Komisi Řecko poskytlo k těmto dvěma otázkám podrobné informace.
(56)
Podle řeckých orgánů nemělo poskytnutí předmětných odškodnění dopad na konečné spotřebitele, protože snížení cen dotyčných zemědělských produktů nevedlo ke snížení maloobchodních cen. Na podporu tohoto stanoviska řecké orgány předložily články z řeckého tisku, ve kterých se uvádí, že maloobchodní ceny řady zemědělských produktů včetně produktů dotčených tímto konkrétním případem zůstaly na vysokých úrovních bez ohledu na skutečnost, že se velkoobchodní ceny těchto zemědělských produktů snížily.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
1. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy
(57)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou neslučitelné s vnitřním trhem podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Komise soudí, že v případě dotyčných opatření jsou výše uvedené podmínky splněny.
(58)
Podpora poskytovaná ze státních prostředků
Jak vyplývá z judikatury Soudního dvora v rozsudku ze dne 22. března 2003 ve věci C-355/00 Freskot AE v. Elliniko Dimosio (16) (dále jen „věc Freskot“), tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna, protože předmětné vnitrostátní předpisy jasně stanoví, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou financovány ze státních prostředků a jsou ve smyslu ustálené judikatury Soudního dvora (17) přičitatelné státu.
Stejně jako ve věci Freskot vyplývá také v tomto konkrétním případě z čl. 5a zákona č. 1790/1988 (viz bod odůvodnění č. 11) a dalších ustanovení platných řeckých právních předpisů, že příjmy subjektu ELGA ze zvláštního pojistného vybírá berní správa, že tyto příjmy vstupují do státního rozpočtu jako příjmy státu a že jsou vypláceny subjektu ELGA prostřednictvím rozpočtu ministerstva zemědělství (které se stalo ministerstvem rozvoje venkova a výživy). Skutečnost, že se předmětné poplatky zaúčtovávají jako příjmy státu, proto stačí k usouzení, že dávky poskytované subjektem ELGA jsou odebírány ze státních prostředků.
Podle článku 2 zákona č. 1790/1998 (18) může k tomu subjekt ELGA na základě rozhodnutí ministra zemědělství vyplácet příjemcům podpory nebo odškodnění prostřednictvím převodu prostředků ze státního rozpočtu nebo pomocí úvěrů získaných subjektem ELGA se zárukou řeckého státu a s povinností tohoto státu úvěr splatit.
Z ustálené judikatury Soudního dvora ovšem vyplývá, že zvýhodnění poskytnutá státem přímo nebo prostřednictvím veřejného nebo soukromého subjektu určeného či vytvořeného tímto státem představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (19). V tomto konkrétním případě proto oba úvěry smluvně získané subjektem ELGA se zárukou řeckého státu na odškodnění vyplacená v roce 2008 a 2009 (viz body odůvodnění č. 15 a 17) představují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, protože tyto úvěry jsou součástí příjmů subjektu ELGA, který je soukromoprávní subjekt v plném vlastnictví státu a podléhá kontrole ministra zemědělství (viz také bod odůvodnění č. 8).
(59)
Opatření vedoucí k ovlivnění obchodu a která narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž:
Komise konstatuje, že dotyčná odškodnění zvýhodňují vnitrostátní producenty před jinými producenty Společenství, kteří stejnou pomoc nedostávají. Odvětví zemědělství je na úrovni Unie (20) otevřeno hospodářské soutěži, a je proto citlivé na každé opatření ve prospěch produkce v jednom či druhém členském státě (21). U předmětných odškodnění proto existuje nebezpečí, že naruší hospodářskou soutěž na vnitřním trhu a ovlivní obchod mezi členskými státy.
(60)
Zvýhodnění určitých podniků nebo určitých odvětví výroby:
Podle ustálené judikatury Soudního dvora (22) jsou považovány za podpory zejména zásahy, které v různých formách snižují výdaje běžně zatěžující rozpočet podniku a které, aniž by byly dotacemi v přesném slova smyslu, jsou ve skutečnosti stejné povahy a mají stejné dopady.
V rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr dospěl k závěru, že pojem podniku ve smyslu článku 102 Smlouvy se netýká, pokud jde o činnosti v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům, subjektů, jako je ELGA (viz body rozsudku č. 79 a 88).
Předmětný režim povinného pojištění sleduje totiž hlavně cíl sociální politiky, jejímž záměrem je poskytnout odpovídající krytí všech zemědělských hospodářství, a to včetně těch, u kterých existuje nanejvýše pravděpodobné riziko vzniku živelné pohromy (viz body rozsudku č. 66 a 67). Pojistným jsou zatíženy ve stejných sazbách všechny zemědělské produkty a tyto sazby nezávisejí (na základě zásady solidarity) na riziku, kterému je daný producent skutečně vystaven. Subjekt ELGA podléhá kontrole státu, protože výše pojistného, pokud jde o příjmy, a míra odškodnění jsou stanoveny příslušnými ministry.
Jak Soudní dvůr konstatoval v rozsudku ze dne 22. ledna 2002 ve věci C-218/00, Cisal v. INAIL (23), podléhají v tomto konkrétním případě dva zásadní prvky režimu pojištění ELGA, tj. výše odškodnění a výše pojistného, kontrole ze strany státu a povinná povaha pojištění vlastní tomuto režimu je nutná k jeho finanční rovnováze a také pro provádění zásady solidarity, která znamená, že odškodnění vyplácená pojištěnci nejsou úměrná pojistnému, jež hradí.
Na rozdíl od okolností ve věci Cisal v. INAIL představují ale příjemci plateb pojištění ze strany subjektu ELGA podniky, které vyvíjejí hospodářskou činnost. Skutečnost, že subjekt ELGA nevyvíjí sám hospodářskou činnost, proto nestačí k usouzení, že se u příjemců pojišťovacích služeb hrazených tímto subjektem nejedná o podniky ve smyslu Smlouvy a že potenciálně nejsou příjemci státní podpory (viz rozsudek ve věci Freskot, bod 80).
Pokud jde o otázku hospodářského zvýhodnění, Soudní dvůr v bodě č. 84 rozsudku ve věci Freskot prostě uvádí, že „za těchto podmínek je nutno odpovědět na otázku, zda se na jedné straně řečtí zemědělci měli a skutečně mohli bez existence povinného pojištění případně pojistit u soukromých pojišťoven nebo přijmout jiná opatření, aby se odpovídajícím způsobem chránili před důsledky přírodních rizik pro tato hospodářství, a na druhé straně, do jaké míry odpovídá pojistné skutečným hospodářským nákladům plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci povinného pojištění za předpokladu, že tyto náklady lze vypočítat“. V následujícím bodě Soudní dvůr ale přiznává, že „Soudní dvůr nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu“. V bodě č. 87 rozsudku ve věci Freskot Soudní dvůr ale uvádí, že „… nemá k dispozici skutkové a právní podklady, aby mohl odpovědět na tu část otázky, která se týká případného označení plateb poskytovaných subjektem ELGA v rámci režimu povinného pojištění proti přírodním rizikům za státní podporu…“.
(61)
Ustálená judikatura Soudního dvora potvrzuje, že sociální povaha opatření (24) a ani skutečnost, že je dané opatření zcela nebo částečně financováno z poplatků zavedených orgánem veřejné moci a placeno dotčenými podniky (25), nestačí k tomu, aby toto opatření nebylo označeno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, který nerozlišuje státní zásahy podle jejich důvodů nebo cílů, ale definuje je podle jejich důsledků (26).
Odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 v rámci režimu povinného pojištění se týkala několika řeckých zemědělských produktů rostlinného a živočišného původu a odškodnění vyplacená v roce 2009 několika plodin. Z uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA místním producentům zemědělských produktů mohou představovat selektivní finanční zvýhodnění těchto producentů v porovnání s ostatními producenty Unie, kteří podobnou pomoc nedostávají.
V případech, které představují zvýšené riziko škod způsobených živelnými pohromami, je navíc pochybné, že by zemědělská hospodářství mohla získat u soukromé pojišťovny pojistnou ochranu za podobných podmínek. Komise proto soudí, že za těchto okolností představují vyrovnávací platby uhrazené subjektem ELGA prostřednictvím předmětného režimu selektivní finanční zvýhodnění příjemců.
(62)
S ohledem na rozsudek Soudního dvora ve věci Freskot (viz bod č. 86) si lze ale položit otázku, zda by nebylo možné odůvodnit předmětné opatření povahou nebo obecnou systematikou systému, což musí prokázat dotčený členský stát (27). Je nutno přezkoumat, zda zvláštní charakteristiky zemědělství, jeho mimořádná závislost na určitých klimatických podmínkách a v Řecku rovněž jeho zranitelnost ze strany přírodních živlů vedou k nutnosti zavedení státního režimu, který zajišťuje určitou minimální míru vyrovnání založenou na zásadě solidarity. Ovšem opatření, které je výjimkou z použití obecné (para)fiskální soustavy, může být odůvodněno povahou nebo obecnou systematikou daňové soustavy, může-li dotyčný členský stát prokázat, že toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídících principů jeho daňové soustavy. V tomto ohledu je nutno rozlišit mezi cíli určité daňové soustavy, které jsou jí vnější, a mechanizmy vlastními samotné daňové soustavě, které jsou nezbytné k uskutečnění takových cílů (28).
Jakmile se ukazuje, že subjekt ELGA není financován pouze parafiskálními poplatky ale také přímými příspěvky státu, není podobné odůvodnění založené na solidaritě mezi producenty použitelné a režim je nutno považovat za selektivní jako celek.
V tomto konkrétním případě tak nebyla odškodnění v celkové částce 386 986 648 EUR vyplacená producentům v roce 2008 financována z převažující části ze zvláštního povinného pojistného, protože toto pojistné představovalo pouze částku 88 353 000 EUR. V tomto případě nelze nadále dávky vyplacené pojištěným producentům považovat za dávky financované pouze z příspěvků (29).
(63)
Pokud jde o odškodnění v celkové částce 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, Komise konstatuje, že tato odškodnění nebyla financována ze zvláštního povinného pojistného, jež dosáhlo v roce 2009 celkové částky 57 015 388 EUR. O těchto odškodněních rozhodla meziresortní vyhláška ze dne 30. ledna 2009 jako o mimořádné pojistné ochraně kvůli ztrátám na rostlinné produkci a tato odškodnění nebyla součástí odškodnění, která subjekt ELGA musel uhradit producentům v roce 2009 na zmírnění škod v rámci systému povinného pojištění. Komise proto nemůže přijmout tvrzení řeckých orgánů, že by se rovněž tato odškodnění měla považovat za skutečná vyrovnání.
(64)
Aby byl subjekt ELGA schopen uhradit producentům zemědělských produktů tato vysoká odškodnění, musel si vzít dva úvěry, které budou splaceny do deseti roků (viz body odůvodnění č. 16 a 17). Na základě údajů poskytnutých řeckými orgány o vývoji ročních sazeb úroků a odpisů jistiny u těchto dvou úvěrů je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen splácet tyto roční splátky po dobu deseti let ze zvláštního pojistného producentů, a to tím spíše, že uvedené pojistné bude muset sloužit k zaplacení odškodnění za škody, ke kterým bude docházet v dotyčných letech.
(65)
V rámci dodatečných informací řecké orgány uvedly, že za účelem zvýšení příjmů subjektu ELGA byl přijat nový zákon č. 3877/2010 o ochraně a pojištění zemědělské činnosti.
Komise zastává názor, že uvedený zákon může vskutku v budoucnu přispět ke konsolidaci fungování subjektu ELGA. Avšak zvýšení příjmů subjektu ELGA v budoucnosti neumožňuje dojít k závěru, že toto zvýšení bude dostatečné ke splacení předmětných úvěrů a k poskytování odškodnění producentům během dotyčného období.
Úvěr získaný subjektem ELGA na rok 2009 tak zatížil v přílišné míře příjmy, které tento subjekt získá během budoucích deseti let, protože již musí splácet úvěr získaný na rok 2008, kvůli němuž předem uvalil břemeno na pojistné za následující roky. Jak uvádějí zúčastněné strany (viz body odůvodnění č. 34 a 35), tyto potíže navíc zhoršují dva další úvěry, které si subjekt ELGA vzal také v roce 2009. Nelze vyloučit, že dotyčná opatření nebudou financována rovněž z dalších státních prostředků, ke kterým bude mít subjekt ELGA přístup.
(66)
V každém případě se nezdá, že odlišení prováděná režimem podpor mezi podniky, které se nacházejí ve srovnatelné současné a právní situaci, lze odůvodnit na základě cílů solidarity sledovaných předmětným režimem v souvislostech řeckých právních předpisů o odškodnění škod vyvolaných živelnými událostmi. Za prvé v jiných odvětvích než odvětvích chráněných uvedeným režimem nesou srovnatelná nebo podobná rizika podniky samy a za druhé je zřejmé, že i v samotném odvětví zemědělství chráněném tímto režimem budou vždy někteří producenti vystaveni určitým rizikům více než ostatní (kvůli druhu své produkce nebo svému zeměpisném umístění), čímž vyplácené podpory budou vždy poskytovány převážně některým kategoriím producentů na úkor ostatních.
(67)
Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že odškodnění uhrazená producentům zemědělských produktů subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(68)
Je proto nutno přezkoumat, zda je možno přiznat odchylku od obecné zásady zákazu státních podpor stanovenou v čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
2. Označení opatření za protiprávní podporu
(69)
Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty a vyplaceny bez předchozího oznámení, jedná se o protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999.
3. Posouzení slučitelnosti podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU
(70)
V souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(71)
Aby předmětné podpory byly způsobilé pro tuto výjimku, musí dodržet ustanovení právních dokumentů použitelných v okamžiku jejich poskytnutí, tj. v roce 2008 a 2009. V tomto konkrétním případě se jedná o pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013, a to zejména kapitolu V.B, která se týká podpor na náhradu škod na zemědělské výrobě nebo na prostředcích zemědělské výroby, a v ní zvláště o podkapitolu V.B.3, jež se týká podpor na náhradu zemědělcům za ztráty způsobené nepříznivými povětrnostními podmínkami, a dále o článek 11 nařízení o blokové výjimce.
Je nutno poznamenat, že na některé produkce, u nichž byly producentům poskytnuty podpory v roce 2009 (orientální tabák, rané brambory), by se měla použít ustanovení kapitoly V.B.4 pokynů, která se týká podpor na tlumení chorob zvířat a na ochranu před chorobami rostlin. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že řecké orgány prokázaly, že choroby u těchto produkcí vyplynuly z nepříznivých klimatických podmínek (viz také bod odůvodnění č. 44), Komise posuzovala v souladu s poznámkou pod čarou č. 31 kapitoly V.B.4 pokynů opatření podpory podle ustanovení podkapitoly V.B.3.
(72)
Podmínky stanovené ve výše uvedených ustanoveních pokynů a důležité v tomto konkrétním případě jsou tyto:
a)
podle bodu č. 125 pokynů se mohou nepříznivé povětrnostní podmínky jako mráz, kroupy, déšť nebo sucho, tj. takové podmínky, které v tomto konkrétním případě zapříčinily v Řecku v roce 2008 a 2009 ztráty u některých zemědělských produkcí, blížit přírodním pohromám, jakmile rozsah škod dosáhne určitého prahu obvyklé produkce. Náhrada za uvedené srovnatelné události představuje příspěvek k rozvoji odvětví zemědělství a měla by být povolena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Aby ztráty vyplývající z nepříznivých klimatických podmínek byly způsobilé k podpoře, musí dosáhnout 30 % obvyklé roční produkce dotyčného subjektu během předchozích tří roků nebo tříročního průměru na základě předchozích pěti roků při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty. V souladu s bodem č. 128 pokynů může Komise uznávat alternativní způsoby výpočtu obvyklé produkce, včetně regionálních referenčních hodnot, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech;
b)
oznámení opatření podpory musí na jejich podporu obsahovat příslušné meteorologické údaje. Nepříznivý klimatický jev, který lze postavit naroveň přírodní katastrofě, musí navíc za takový oficiálně uznat veřejné orgány;
c)
hrubá míra podpory nesmí přesáhnout 80 % (90 % v znevýhodněných oblastech nebo oblastech uvedených v čl. 36, písm. a), odrážky i), ii) a iii) nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropské zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (30) a vymezených členskými státy v souladu s články 50 a 94 uvedeného nařízení) snížení příjmů z prodeje produktu, přičemž se toto snížení vypočítá odečtením:
i)
výsledku vynásobení množství vyprodukovaného v roce, v němž došlo k nepříznivé povětrnostní události, průměrnou prodejní cenou získanou během tohoto roku,
od
ii)
výsledku vynásobení průměrného ročního množství vyprodukovaného během předchozích tří roků (nebo tříročního průměru za posledních předchozích pěti let při vyloučení nejvyšší a nejnižší hodnoty) získanou průměrnou prodejní cenou.
Částku způsobilou k podpoře lze zvýšit o ostatní náklady, které vznikly dotyčnému zemědělci kvůli výpadku úrody z důvodu nepříznivého klimatického jevu;
d)
maximální výše ztrát způsobilých k podpoře se sníží o veškeré částky přijaté v rámci režimu pojištění a o náklady, které nevznikly v důsledku nepříznivého povětrnostního jevu;
e)
výpočet ztráty se musí učinit na úrovni jednotlivého podniku, ale Komise může uznat použití průměrů, pokud jsou tyto průměrné hodnoty reprezentativní a nevedou k výraznému nadměrnému vyrovnání ve prospěch jakéhokoli příjemce;
f)
příjemce musí v každém případě vždy nést část nákladů (bod 125 písm. d) pokynů);
g)
režimy musí být zavedeny ve lhůtě tří let a podpory vyplaceny ve lhůtě čtyř let od vzniku nákladů nebo ztráty.
(73)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 373 257 465,71 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce kvůli nepříznivým klimatickým podmínkám, Komise konstatuje, že tyto podpory splňují z větší části, tj. v částce 347 193 466,52 EUR (viz bod odůvodnění č. 42), podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72. Pokud jde o podpory na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné výroby ve výši 2 472 785,97 EUR, splňují také tyto podpory z větší části, tj. v částce 2 300 185,51 EUR, podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce uvedené v bodě odůvodnění č. 72.
(74)
Jak ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, je zejména splněna podmínka bodu odůvodnění č. 72 písm. a), tj. rozsah škod dosáhl 30 % obvyklé produkce, pokud jde o vyrovnávací platby v celkové částce 347 193 466,52 EUR. Pokud jde o platby na vyrovnání po sobě následujících ztrát, zničil rozsah škod u 93,02 % celkové částky těchto podpor, tj. u 2 300 185,51 EUR, více než 30 % obvyklé produkce, a podmínka uvedená v bodě odůvodnění č. 72, písm. a) je tak rovněž splněna.
(75)
Na základě informací poskytnutých řeckými orgány (viz bod odůvodnění č. 39) dodržují hrubé míry dotyčných vyrovnávacích plateb v poměru ke snížení příjmů z prodeje produktu prahové hodnoty stanovené článkem 11 nařízení o blokové výjimce (viz bod odůvodnění č. 72 písm. c)). Výpočet míry podpory se ale neodvolává na průměrné množství vyprodukované za předchozí tři roky (nebo na tříroční průměr), jak uvádí článek 2 nařízení o blokové výjimce, protože pro dotyčné vyrovnávací platby byl použit jiný způsob výpočtu obvyklé produkce (viz popis způsobu výpočtu uvedený v bodě odůvodnění č. 40).
(76)
Podle bodu č. 128 pokynů může Komise uznat jiné způsoby výpočtu, než způsob stanovený v čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, pokud jsou tyto způsoby reprezentativní a nezakládají se na nezvykle vysokých výnosech. Po analýze popisu způsobu výpočtu použitého v tomto konkrétním případě Komise soudí, že tento způsob splňuje výše uvedenou podmínku pokynů a že vzhledem k míře těchto podpor neexistuje riziko nadměrného vyrovnání za vzniklé ztráty.
(77)
Komise rovněž konstatuje, že meteorologické údaje poskytnuté Řeckem o událostech, k nimž došlo během hospodářského roku 2007-2008, prokazují existenci klimatických událostí, které by mohly odůvodnit poskytnutí předmětných podpor.
(78)
Podle poskytnutých informací o předmětných podporách (viz bod odůvodnění č. 39) byly tyto podpory vedle toho sníženy v závislosti na částkách případně obdržených od pojišťovny a na výdajích nespojených s událostí odpovědnou za ztráty. Výpočet ztrát je učiněn na úrovni jednotlivého podniku. Lhůty pro vyplacení podpor po vzniku ztráty uvedené v bodě odůvodnění č. 72 písm. g) jsou dodrženy.
(79)
S ohledem na výše uvedené může Komise dospět k závěru, že vyrovnávací platby ve výši 349 493 652,03 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, z nichž se částka 2 300 185,51 EUR týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(80)
Jak ale ukazuje tabulka uvedená v bodě odůvodnění č. 42, vyrovnávací platby ve výši 26 063 999,19 EUR poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů během roku 2008 za účelem zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce podmínku čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce ohledně prahu škody vzhledem k obvyklé produkci nesplňují. Komise zjišťuje, že tyto vyrovnávací platby nejsou slučitelné se všemi příslušnými podmínkami pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(81)
Pokud jde o vyrovnávací platby ve výši 7 338 119,74 EUR poskytnuté zemědělcům subjektem ELGA v roce 2008 na zmírnění ztrát na stavech hospodářských zvířat, z bodu odůvodnění č. 43 vyplývá, že tyto podpory nepředstavují podle řeckých orgánů státní podpory, protože byly vyplaceny v rámci systému zvláštního povinného pojištění. Ačkoliv uvedené orgány dospívají k tomuto závěru u všech vyrovnávacích plateb, které subjekt ELGA poskytl v roce 2008 a 2009, neposkytly dodatečné informace, jež by umožnily označit předmětné podpory za slučitelné s pokyny, pouze u těchto předmětných podpor. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že tyto vyrovnávací platby nesplňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
Komise každopádně trvá na tom, že přísluší dotyčnému členskému státu za účelem splnění jeho povinnosti spolupráce s Komisí poskytnout všechny poznatky, aby bylo Komisi umožněno ověřit, že podmínky pro výjimku, o kterou členský stát žádá, jsou splněny (31). V tomto konkrétním případě se řecké orgány nikdy nedovolávaly uplatnění pokynů a ani nepředložily žádný dokument, jenž by Komisi umožnil přezkoumat údaje na základě těchto pokynů, a to přes informace uvedené Komisí v odstavci 21 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(82)
Pokud jde o podpory ve výši 114 374,86 EUR na zmírnění ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, tyto podpory nespadají do působnosti ustanovení kapitoly V pokynů k řízení rizik a řešení krizí v zemědělství. Podle bodu č. 23 pokynů provádí Komise u opatření podpory nespadajících do pole působnosti pokynů přezkum případ od případu a uznává opatření tohoto typu pouze tehdy, pokud pozitivní příspěvek k rozvoji odvětví ve značné míře vyrovnává rizika narušení hospodářské soutěže, jež tato opatření představují.
Podle bodu č. 113 pokynů je v případě povolování státní podpory na řízení rizik nutno počítat s požadavkem minimálního příspěvku producentů na ztráty, aby se zmírnilo riziko narušení hospodářské soutěže a aby se podnítili k minimalizaci rizik. Ovšem v tomto konkrétním případě dosáhly poskytnuté podpory míry 100 % a podle názoru Komise může úplná neexistence příspěvku producentů na ztráty představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Z tohoto důvodu se Komise domnívá, že v tomto konkrétním případě měl být vyžadován minimální příspěvek producentů ve výši 20 %. Tyto podpory jsou proto slučitelné s vnitřním trhem až do výše 80 % jejich míry, tj. do výše 91 500 EUR. Pokud jde o jejich zbývající část, jež odpovídá 20 % jejich míry, jsou uvedené podpory naopak považovány za neslučitelné s vnitřním trhem.
(83)
Pokud jde o podpory na nápravná opatření následkem administrativních chyb v hodnotících zprávách týkajících se podpor na zmírnění ztrát u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat, Řecko předložilo pouze celkovou částku těchto podpor, tj. 3 803 901,72 EUR. V rámci doplňkových informací zaslaných řeckými orgány Komisi nebyly ale upřesněny částky týkající se nápravných opatření v případě vyrovnávacích plateb za ztráty u rostlinné produkce a na stavech hospodářských zvířat a ani za ztráty na rostlinné produkci způsobené medvědy (viz body odůvodnění č. 41, 42 a 43). Vzhledem k tomu, že se nápravná opatření týkala administrativních chyb, které představovaly závazky subjektu ELGA vůči příjemcům předmětných podpor, Komise dospívá k závěru, že by tyto nápravné podpory mohly být součástí dotyčných vyrovnávacích plateb. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že Komise považuje za slučitelné pouze vyrovnávací platby za ztráty u rostlinné produkce v celkové výši 349 666 252,49 EUR (viz bod odůvodnění č. 75), dospívá k závěru, že pouze nápravná opatření týkající se těchto vyrovnávacích plateb lze považovat za podpory splňující příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce a že pouze tyto podpory mohou být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(84)
Mezi vyrovnávacími platbami ve výši 415 019 452 EUR vyplacenými subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 splňují podpory ve výši 27 614 905 EUR podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce popsané v bodě odůvodnění č. 73.
(85)
Na základě podrobných údajů, které řecké orgány poskytly ke každé vyrovnávací platbě vyplacené subjektem ELGA v roce 2009 (viz bod odůvodnění č. 37), mohla Komise konstatovat, že podmínka zmíněná v bodě odůvodnění č. 73 písm. a), tj. že rozsah škody musí dosáhnout prahu 30 % obvyklé produkce, je splněna u vyrovnávacích plateb v celkové hodnotě 27 614 905 EUR.
(86)
Jak vyplývá z bodů odůvodnění č. 76 až 79 v případě části podpor poskytnutých subjektem ELGA v roce 2008, lze stejné závěry uplatnit také v případě podpor poskytnutých v roce 2009 v celkové výši 27 614 905 EUR, tj. že tyto podpory splňují také všechny další podmínky stanovené v příslušných ustanoveních pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(87)
Konkrétně míry předmětných podpor, způsob výpočtu použitý v tomto konkrétním případě, meteorologické údaje týkající se událostí, k nimž došlo během hospodářského roku 2008-2009 (viz tabulka v bodě odůvodnění č. 44), vyloučení nadměrného vyrovnání za vzniklé škody a lhůty u podpor po vzniku ztráty dodržují příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce.
(88)
Na základě výše uvedeného Komise konstatuje, že podpory ve výši 27 614 905 EUR vyplacené subjektem ELGA zemědělcům během roku 2009 lze považovat za slučitelné s příslušnými ustanoveními pokynů a nařízení o blokové výjimce. Mohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(89)
Pokud jde o zbývající částku těchto podpor ve výši 387 404 547 EUR, Komise na rozdíl od názoru řeckých orgánů (viz bod odůvodnění č. 46) konstatuje, že tyto podpory nelze považovat za slučitelné s podmínkami stanovenými v článku 11 nařízení o blokové výjimce.
(90)
Z podrobných údajů, které Řecko dodalo ke každé podpoře poskytnuté v roce 2009, vyplývá, že nepříznivé povětrnostní události neodpovídají v tomto konkrétním případě definici nepříznivých klimatických jevů, které lze postavit na úroveň přírodní katastrofě, jak stanoví čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce, protože dotyčné nepříznivé klimatické podmínky zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Obvyklá produkce navíc nebyla v tomto konkrétním případě definována v souladu s čl. 2 odst. 8 nařízení o blokové výjimce (32), a míry předmětných podpor tak nebyly stanoveny v souladu s výpočtem, se kterým počítá čl. 11 odst. 2 nařízení o blokové výjimce.
(91)
Řecké orgány se kromě toho domnívají, že předmětné podpory splňují také všechny podmínky pro to, aby byly považovány za slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a se sdělením o dočasném rámci Společenství (viz body odůvodnění č. 47 až 50).
(92)
Pokud jde o předmětné neoznámené podpory, jež byly všechny poskytnuty během roku 2009, Komise zastává názor, že čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy nelze použít přímo, protože Komise přijala sdělení o dočasném rámci Společenství, které na základě tohoto ustanovení platí od 17. prosince 2008. Sdělení ve svém bodě č. 4.2.2 písm. h) vyloučilo výslovně ze své oblasti působnosti podniky specializované na zemědělskou prvovýrobu. Podle ustálené judikatury je Komise v konkrétní oblasti státních podpor vázána rámci a sděleními, které přijímá, za podmínky, že se tyto rámce a sdělení neodchylují od norem Smlouvy (33). Když Komise v příslušné době v bodě 4.2.2 písm. h) dočasného rámce Společenství soudila, že se režim podpory (který měl pro připomenutí za cíl podporovat přístup k financování v souvislostech hospodářské a finanční krize) neuplatňuje na podniky činné v odvětví zemědělské prvovýroby, domnívala se, že vzhledem k výrazným narušením hospodářské soutěže, ke kterým by v tomto odvětví mohlo dojít, nejsou podobné podpory nutné či přiměřené ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. b), a to až do vstupu v platnost pravidel a konkrétních prahů přijatých pro toto odvětví (34). Podle názoru Komise je proto sdělení v tomto konkrétním případě použitelné na podpory poskytnuté od 17. prosince 2008 do 27. října 2009 ve znění, které v té době platilo.
Pokyny použitelné v okamžiku, kdy byly předmětné podpory přiznány, jsou pokyny Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013. Jak ale vyplývá z bodu odůvodnění č. 91, nepříznivé klimatické podmínky, k nimž došlo v tomto konkrétním případě, zničily méně než 30 % obvyklé produkce dotčených zemědělců. Pokud jde o předmětné vyrovnávací platby, z uvedeného vyplývá, že příslušné podmínky pokynů nelze považovat za splněné.
(93)
Jak vyplývá z bodu odůvodnění č. 48, řecké orgány zastávají názor, že na předmětné neoznámené podpory je použitelný bod 7 písm. a) sdělení, protože tyto podpory byly producentům poskytnuty po 17. prosinci 2008.
Komise ale soudí, že možnost prohlásit podpory odvětví zemědělství za slučitelné podle sdělení o dočasném rámci Společenství zahrnuje pouze podpory poskytnuté odvětví zemědělství počínaje 28. říjnem 2009, kdy vstoupila v platnost změna sdělení o dočasném rámci Společenství, která stanovila pro podniky činné v zemědělské prvovýrobě omezenou výši slučitelné podpory.
(94)
V tomto konkrétním případě z podrobných údajů předložených řeckými orgány pro každou podporu poskytnutou subjektem ELGA během roku 2009 vyplývá, že téměř všechny předmětné podpory byly poskytnuty producentům zemědělských produktů před výše uvedeným dnem 28. října 2009. Většina podpor tak byla poskytnuta mezi březnem roku 2009 a červencem roku 2009, zatímco ostatní podpory byly poskytnuty v září roku 2009.
(95)
Komise proto dospívá k závěru, že předmětné podpory nejsou v souladu se sdělením, a nemohou tak být způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(96)
Komise přesto uznává, že na podpory poskytnuté subjektem ELGA producentům zemědělských produktů po výše uvedeném dnu 28. října 2009 (v prosinci roku 2009 a v listopadu roku 2010 byl poskytnut značně malý počet těchto podpor) lze použít změny provedené ve sdělení pro odvětví zemědělství.
(97)
Předmětné podpory splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 sdělení o dočasném rámci Společenství. Nebyla ale splněna podmínka stanovená v bodě 4.2.2 písm. g) uvedeného sdělení, protože subjekt ELGA neobdržel od dotčených zemědělců prohlášení o jiných podporách de minimis a podporách na základě opatření dočasného rámce Společenství, které tito zemědělci obdrželi během probíhajícího fiskálního roku. Komise přesto uznává argument řeckých orgánů, že tento požadavek by měl představovat v tomto konkrétním případě pouze formální náležitost, protože Řecko během období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2010 zemědělským podnikům podpory de minimis nebo podpory na základě sdělení o dočasném rámci Společenství neposkytlo. Komise proto dospívá k závěru, že podpory, na které je sdělení použitelné, splňují podmínky stanovené v bodě 4.2.2 uvedeného sdělení a jsou způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(98)
Komise mimo to soudí, že není vyloučeno, že část uvedených podpor ve výši 75 382 500 EUR splňuje všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007 (viz body odůvodnění č. 51 a 52).
VII. ZÁVĚRY
(99)
Odškodnění ve výši 386 986 648 EUR vyplacená subjektem ELGA producentům v roce 2008 byla financována pouze částečně ze zvláštního povinného pojistného hrazeného zemědělci, protože toto pojistné dosáhlo v roce 2008 pouze částky 88 353 000 EUR. Pokud jde o odškodnění ve výši 415 019 452 EUR vyplacená v roce 2009, tato odškodnění nebyla financována prostřednictvím zvláštního povinného pojistného.
(100)
Pokud jde o dva úvěry, které si subjekt ELGA musel vzít, aby mohl producentům uvedená odškodnění vyplatit, je nutno konstatovat, že subjekt ELGA nebude schopen prostřednictvím zvláštního pojistného producentů splácet roční splátky úroků a jistiny po dobu deseti let, což je období stanovené pro splacení těchto úvěrů, a to tím spíše, že z tohoto pojistného bude nutno platit odškodnění za škody, k nimž dojde během dotyčných roků.
(101)
Z výše uvedeného vyplývá, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění nelze považovat za odškodnění financovaná výlučně z poplatků hrazených producenty v podobě zvláštního pojistného. Z tohoto důvodu dospívá Komise k závěru, že odškodnění vyplacená subjektem ELGA v roce 2008 a 2009 v rámci režimu povinného pojištění spadají pod čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu.
(102)
Komise konstatuje, že Řecká republika provedla tyto podpory v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(103)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 v rámci režimu povinného zvláštního pojištění, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát vzniklých u jejich rostlinné produkce, přičemž částka ve výši 2 300 185,51 EUR se týká podpor na zmírnění po sobě následujících ztrát u stejné rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
soudí, že státní podpory ve výši 33 402 118,93 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění určitých ztrát u rostlinné produkce a u stavů hospodářských zvířat, nesplnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem;
c)
soudí, že státní podpory ve výši 114 374,86 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce způsobených medvědy, mohou představovat nebezpečí narušení hospodářské soutěže, a jsou proto neslučitelné s vnitřním trhem;
d)
soudí, že mezi státními podporami ve výši 3 803 901,72 EUR poskytnutými na nápravná opatření následkem chyb v hodnotících zprávách pouze nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 349 493 652,03 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce, a nápravná opatření, která se týkala plateb v celkové částce 91 500 EUR na vyrovnání ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy, splňují příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce, a jsou proto způsobilá pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Ostatní státní podpory poskytnuté na nápravná opatření příslušné podmínky pokynů a nařízení o blokové výjimce naopak nesplňují, a nejsou proto způsobilé pro výjimku stanovenou v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(104)
Pokud jde o vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky, Komise:
a)
dospívá k závěru o slučitelnosti státních podpor ve výši 27 614 905 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce. Komise soudí, že uvedené podpory splnily příslušná ustanovení pokynů a nařízení o blokové výjimce, a mohou proto být považovány za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy;
b)
dospívá k tomuto závěru ohledně státních podpor ve výši 387 404 547 EUR poskytnutých subjektem ELGA producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce:
-
podpory poskytnuté před 28. říjnem 2009 (35), tj. před vstupem v platnost změn provedených ve sdělení za účelem zahrnutí zemědělských podniků, nesplnily příslušná ustanovení sdělení, pokynů a nařízení o blokové výjimce, a nejsou proto slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení o podporách de minimis,
-
pokud jde o podpory poskytnuté po 28. říjnu 2009, Komise dospívá k závěru, že tyto podpory splňují všechny podmínky stanovené ve sdělení, a lze je proto považovat za státní podpory slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Odškodnění uhrazená řeckým subjektem pro zemědělská pojištění (dále jen „subjekt ELGA“) producentům zemědělských produktů během roku 2008 a 2009 představují státní podporu.
2. Vyrovnávací platby poskytnuté v roce 2008 na základě režimu povinného zvláštního pojištění jsou slučitelné s vnitřním trhem, pokud jde o podpory ve výši 349 493 652,03 EUR, které subjekt ELGA poskytl producentům na zmírnění ztrát u jejich rostlinné produkce, pokud jde o podpory týkající se ztrát u rostlinné produkce způsobených medvědy ve výši 91 500 EUR a pokud jde o nápravná opatření přijatá v rámci výše uvedených podpor. Vyrovnávací platby odpovídající zbývající částce a uhrazené v roce 2008 na základě režimu zvláštního pojištění nejsou s vnitřním trhem slučitelné.
3. Vyrovnávací platby ve výši 27 614 905 EUR poskytnuté v roce 2009 na základě meziresortní vyhlášky č. 262037 ministerstev hospodářství a rozvoje venkova ze dne 30. ledna 2009 jsou slučitelné s vnitřním trhem.
Vyrovnávací platby ve výši 387 404 547 EUR poskytnuté producentům před 28. říjnem 2009 nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Tímto závěrem nejsou dotčeny podpory, které v okamžiku poskytnutí splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 1535/2007.
Článek 2
1. Řecko přijme veškerá nezbytná opatření, aby od příjemců neslučitelných podpor získalo zpět protiprávně vyplacené podpory uvedené v článku 1.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky ode dne, kdy byly podpory dány k dispozici příjemcům, až do dne jejich navrácení.
3. Úroky se vypočítají jako složený úrok podle ustanovení kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (36).
4. K vrácení dojde neprodleně v souladu s postupy stanovenými ve vnitrostátním právu, pokud tyto postupy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 bude provedeno okamžitě a účinně. Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Řecko Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou mají příjemci navrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Řecko informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude navrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 2 a 3 dokončeno.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Řecko na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 7. prosince 2011.
DECIZIA COMISIEI
din 7 decembrie 2011
privind ajutoarele compensatorii plătite de Agenția elenă de asigurări agricole (ELGA) în cursul anilor 2008 și 2009
[notificată cu numărul C(2011) 7260]
(Numai textul în limba greacă este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/157/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolul 108 alineatul (2) primul paragraf din tratat (1),
întrucât:
I. PROCEDURĂ
(1)
În urma unor informații care au ajuns la cunoștința Comisiei prin intermediul presei referitoare la plăți de compensații în valoare de 425 de milioane EUR prevăzute a fi acordate de Agenția elenă de asigurări agricole (denumită în continuare ELGA) ca urmare a protestelor exprimate în ianuarie 2009 de un număr mare de producători agricoli în legătură cu pierderile pe care le-au suferit aceștia în anul 2008 din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, la 4 februarie 2009 a avut loc o reuniune bilaterală cu autoritățile elene. În urma reuniunii, Reprezentanța Permanentă a Greciei pe lângă Uniunea Europeană a transmis informații cu privire la măsura în cauză prin scrisoarea din 9 februarie 2009.
(2)
Prin scrisoarea din 23 februarie 2009, Comisia a solicitat informații suplimentare. Prin scrisoarea din 20 martie 2009, autoritățile elene au răspuns Comisiei că ELGA a contractat un împrumut pentru plata compensațiilor în cauză în valoare de 425 de milioane EUR, precum și un alt împrumut de 444 de milioane EUR, din care o mare parte a avut drept scop plata unor indemnizații, în cursul anului 2008, pentru daunele înregistrate în domeniul producției agricole și al creșterii animalelor ca urmare a unor cauze acoperite, de asemenea, de ELGA.
(3)
Serviciile Comisiei au solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 4 mai 2009. Autoritățile elene au răspuns prin scrisoarea din 16 iunie 2009. Prin scrisoarea din 13 iulie 2009, serviciile Comisiei au informat autoritățile elene că măsura privind compensațiile în valoare de 425 de milioane EUR pentru anul 2009 a fost înregistrată ca un „caz suspectat” cu numărul CP 196/2009, iar măsura privind compensațiile în valoare de 444 de milioane EUR plătite în anul 2008, a fost considerată, în ceea ce privește partea din indemnizațiile pentru daune provocate de cauze acoperite de ELGA, un ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 privind normele de aplicare a articolului 93 (2) din Tratatul CE (3) și a fost înregistrată cu numărul NN 39/09.
(4)
Ca urmare a scrisorii de răspuns a autorităților elene din 18 august 2009, serviciile Comisiei au solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 14 septembrie 2009. În plus, prin scrisoarea menționată mai sus, Comisia a informat autoritățile elene că, în urma informațiilor furnizate de către acestea, potrivit cărora au fost plătite agricultorilor compensații de 425 de milioane EUR pentru anul 2009, indemnizațiile respective au fost, de asemenea, înregistrate ca ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, tot cu numărul NN 39/09.
(5)
Decizia Comisiei de a iniția procedura a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 20 martie 2010 (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză. Comisia a primit observații din partea terților și le-a transmis autorităților elene la 6 mai 2010. Autoritățile elene au prezentat comentarii cu privire la observațiile părților interesate la 21 iulie 2010.
(6)
Autoritățile elene au furnizat informații suplimentare cu privire la ajutoarele în cauză la 4 iunie 2010, 10 septembrie 2010 și 14 septembrie 2010. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 17 noiembrie 2010. Autoritățile elene au răspuns prin scrisoarea din 9 martie 2011.
(7)
La solicitarea autorităților elene, la 31 martie 2011 a avut loc o reuniune bilaterală cu serviciile Comisiei. În urma reuniunii, autoritățile elene au transmis informații suplimentare la 11 mai 2011 și 12 iulie 2011. La solicitarea autorităților elene, la 11 noiembrie 2011 a avut loc o a doua reuniune bilaterală cu serviciile Comisiei.
II. DESCRIERE
(8)
Prin Legea nr. 1790/1988, privind organizarea și funcționarea Agenției elene de asigurări agricole și alte dispoziții (5) (denumită în continuare „Legea 1790/1988”), s-a înființat o agenție de utilitate publică denumită „Agenția elenă de asigurări agricole (ELGA)”. ELGA este o persoană juridică de drept privat deținută în întregime de stat. Aceasta este supusă controlului ministrului agriculturii în conformitate cu articolul 12 din legea susmenționată. ELGA administrează posturile înscrise în bugetul propriu în conformitate cu deciziile consiliului său de administrație, ai cărui membri sunt desemnați prin ordinul ministrului agriculturii. ELGA are, în special, scopul de a asigura producția vegetală și animală și capitalul vegetal și animal al exploatațiilor agricole pentru daune rezultate în urma unor riscuri naturale.
(9)
În conformitate cu articolul 3a (6) din Legea 1790/1988, regimul de asigurare la ELGA este obligatoriu și acoperă riscuri naturale, în special inundații, furtună, îngheț și frig excesiv, zăpadă, grindină, temperaturi ridicate și radiații solare, ploi excesive sau în afara sezonului, secetă, boli entomologice și fitopatologice ale culturilor vegetale, boli epizootice, trăsnete care provoacă incendii, cutremur, riscuri provocate de mare, daune provocate producției vegetale de către animale sălbatice, precum și o serie de boli ale bovinelor, ovinelor și caprinelor.
(10)
În conformitate cu articolul 5a (7) din Legea 1790/1988, o contribuție specială la asigurări în favoarea ELGA este impusă producătorilor agricoli care sunt beneficiari ai regimului de asigurare descris la considerentul 9. Contribuția are caracterul unei taxe impuse de legiuitor asupra vânzărilor și cumpărărilor de produse agricole naționale și ale cărei venituri au scopul de a alimenta ELGA, având rolul de a preveni și de compensa daunele cauzate exploatațiilor agricole de riscuri naturale.
(11)
În conformitate cu articolul 5a din Legea 1790/1988, contribuția specială la asigurări este stabilită la 3 % pentru produsele de origine vegetală și la 0,5 % pentru produsele de origine animală (8). Ratele contribuției sunt stabilite de miniștrii competenți pe baza unei propuneri a ELGA trimisă ministrului agriculturii. Veniturile ELGA care provin din contribuția specială la asigurări, percepute de administrația financiară, intră în bugetul de stat ca venituri ale statului și sunt înscrise la o rubrică specifică a veniturilor. Aceste venituri sunt plătite către ELGA din bugetul Ministerului Agriculturii, redenumit Ministerul Dezvoltării Rurale și al Alimentației, prin înscrierea anuală a unui credit cu aceeași valoare, la propunerea ELGA către minister. ELGA nu exercită nicio altă influență asupra valorii contribuției sau asupra valorii indemnizațiilor.
(12)
Fac obiectul asigurării la ELGA persoanele fizice și juridice care sunt proprietari sau exploatatori ai unor întreprinderi agricole, de creștere a animalelor sau a păsărilor, de pescuit, de acvacultură sau întreprinderi similare. Veniturile ELGA sunt constituite în special din veniturile provenite din contribuția specială la asigurări. În plus, în conformitate cu Legea nr. 3147/2003, în competența ELGA intră, de asemenea, obligația de a plăti ajutoare în temeiul programelor de planificare în caz de necesitate extremă privind compensarea daunelor cauzate capitalului vegetal și capitalului fix de calamități naturale, evenimente extraordinare sau condiții meteorologice nefavorabile. Ajutoarele sunt finanțate din bugetul de stat sau din împrumuturi. Aceste programe vizează ajutoare de stat care sunt aprobate prin decizii ale Comisiei.
(13)
Prin Decretul nr. 262037 al ministrului economiei și al ministrului dezvoltării rurale din 30 ianuarie 2009 (denumit în continuare „decretul interministerial”) se prevedeau, în mod excepțional, compensații în valoare de 425 de milioane EUR pentru daune survenite în anul 2008. În conformitate cu decretul interministerial, compensațiile ar fi plătite de către ELGA pentru diminuarea producției anumitor culturi vegetale menționate în acesta, survenită în timpul campaniei agricole din 2008 din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, cum ar fi seceta, temperaturile ridicate, ploile și bolile entomologice și fitopatologice ale culturilor respective. Pagubele privesc anumite culturi de migdali, cireși, caiși, anumite soiuri de piersici, pruni, peri și meri, sparanghel, culturi de tutun de Orient, cartofi, bumbac, măslini și cereale.
(14)
Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile elene, pentru stabilirea limitei prejudiciului în cazul anumitor culturi (cereale, bumbac), pe lângă pierderea producției a fost luată în calcul deteriorarea calității producției. Pierderea în cauză sau producția de slabă calitate au fost rezultatul unei combinații de fenomene meteorologice și de maladii ale plantelor cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile care au afectat culturile respective în cursul anului în cauză.
(15)
Pentru a plăti indemnizațiile respective, ELGA a contractat un împrumut bancar, în valoare de 425 000 000 EUR. Împrumutul urmează a fi rambursat în zece ani (din 2010 până în 2019). Pentru primii trei ani (din 2010 până în 2012), împrumutul este grevat de dobânzi și de taxe către statul elen care se ridică la 28 513 250 EUR anual, iar pentru următorii 7 ani (din 2013 până în 2019), de dobânzi, de amortizare și de taxe către statul elen care se ridică, în 2013, la 89 227 536 EUR, în 2014 la 85 087 786 EUR, în 2015 la 81 025 536 EUR, în 2016 la 76 963 286 EUR, în 2017 la 72 901 036 EUR, în 2018 la 68 838 786 EUR și în 2019 la 64 776 536 EUR. Împrumutul contractat este garantat de statul elen în favoarea ELGA.
(16)
Potrivit informațiilor furnizate de autoritățile elene, indemnizațiile plătite de ELGA în 2008 pentru daunele acoperite de asigurare s-au ridicat la 386 986 648 EUR. Suma provenea, în parte, din contribuții la asigurări, în valoare de 88 353 000 EUR, și, în parte, din venituri obținute pe baza unui împrumut de 444 de milioane EUR.
(17)
ELGA a contractat de la o bancă împrumutul în valoare de 444 000 000 EUR, în temeiul articolului 13 din Legea elenă nr. 3074/2002 și al articolului 28 alineatul (17) din Legea elenă nr. 3147/2003. Împrumutul urmează a fi rambursat în zece ani (din 2009 până în 2018). Pentru primii trei ani (din 2009 până în 2011), împrumutul este grevat de dobândă și de taxe către statul elen care se ridică la 23 709 600 EUR anual, iar pentru următorii 7 ani (din 2012 până în 2018), de dobânzi, de amortizare și de taxe către statul elen care se ridică, în 2012, la 87 138 171 EUR, în 2013 la 83 789 143 EUR, în 2014 la 80 395 714 EUR, în 2015 la 77 002 286 EUR, în 2016 la 73 608 857 EUR, în 2017 la 70 215 429 EUR și în 2018 la 66 822 000 EUR. Împrumutul contractat este garantat de statul elen în favoarea ELGA.
(18)
Cealaltă parte a împrumutului, în valoare de 145 366 352 EUR, era destinată acordării ajutoarelor de stat aprobate prin deciziile Comisiei în temeiul programelor de planificare de necesitate extremă privind incendiile din anul 2006 și din anul 2007. Această parte a veniturilor ELGA nu este vizată de prezenta decizie.
III. ÎNDOIELILE EXPRIMATE DE COMISIE ÎN CADRUL INIȚIERII PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE
1. Cu privire la existența unui ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE
(19)
Măsuri acordate prin intermediul resurselor de stat: Comisia a considerat că această condiție este îndeplinită în cazul în speță, dat fiind că legislația națională în cauză (a se vedea considerentul 11) stabilește în mod clar că prestațiile furnizate de ELGA sunt finanțate din resurse de stat și că acestea sunt imputabile statului.
(20)
În cadrul informațiilor suplimentare furnizate înainte de inițierea procedurii, autoritățile elene au arătat că acestea aveau în vedere creșterea procentului cotizației la asigurarea specială pentru a crește veniturile ELGA. Cu toate acestea, în acest stadiu al procedurii, informațiile furnizate cu privire la creșterea veniturilor ELGA nu aduceau precizări care să permită să se concluzioneze că o astfel de creștere ar fi suficientă pentru rambursarea împrumuturilor în cauză și pentru acordarea indemnizațiilor producătorilor în cursul anilor respectivi. În consecință, nu se putea exclude faptul că măsurile în cauză ar fi finanțate și din alte resurse de stat disponibile pentru ELGA.
(21)
Măsuri care conduc la afectarea schimburilor comerciale și denaturează sau amenință să denatureze concurența: Indemnizațiile plătite în 2008 de către ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatorie aveau în vedere mai multe produse agricole elene de origine vegetală și animală, iar cele plătite în 2009 vizau mai multe culturi vegetale (a se vedea considerentul 13). În consecință, Comisia a constatat, în stadiul inițierii procedurii, că indemnizațiile în cauză confereau un avantaj producătorilor locali în raport cu alți producători din Uniune care nu primesc același sprijin. Sectorul agricol este deschis concurenței la nivelul Uniunii și, în consecință, este sensibil la orice măsură luată în favoarea producției în vreunul dintre statele membre. În consecință, indemnizațiile în cauză riscă să denatureze concurența pe piața internă și să afecteze schimburile între statele membre.
(22)
Măsuri care favorizează anumite întreprinderi sau anumite producții: În ceea ce privește faptul dacă plățile ELGA în contextul regimului de asigurare obligatorie împotriva riscurilor naturale confereau un avantaj selectiv, Comisia a considerat că, a priori, selectivitatea măsurii rezultă din faptul că indemnizațiile ELGA erau limitate la anumite producții agricole.
Comisia a considerat că s-ar putea susține că trăsăturile specifice ale sectorului agricol și dependența deosebită a acestuia de anumite condiții climatice, precum și vulnerabilitatea sa în fața riscurilor naturale din Grecia fac necesară instituirea regimului de stat care asigură un nivel minim de compensație bazat pe principiul solidarității. În măsura în care indemnizațiile plătite de ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatoriu sunt finanțate datorită veniturilor care provin din contribuția la asigurările speciale, Comisia a estimat că, eventual, se putea considera că acestea nu aduceau beneficiarilor un avantaj necuvenit.
Cu toate acestea, o astfel de justificare bazată pe logică și pe natura regimului nu ar putea acoperi unele intervenții financiare suplimentare ale statului elen pentru regimul în cauză (dincolo de finanțarea prin contribuțiile obligatorii). Însă, în stadiul inițierii procedurii de investigare, Comisia nu dispunea de elemente suficiente pentru a concluziona că acesta ar fi cazul. În special, Comisia avea îndoieli cu privire la faptul că măsurile în cauză au fost finanțate fără intervenția suplimentară a statului.
(23)
Din aceste motive, în stadiul inițierii procedurii, Comisia a concluzionat că nu putea fi exclus faptul că indemnizațiile plătite de ELGA în 2008 și 2009 în temeiul regimului de asigurare obligatorie intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din tratat și constituie ajutoare de stat.
2. Calificarea măsurilor drept ajutoare ilegale
(24)
Comisia a considerat că ajutoarele care au fost acordate și plătite fără a fi fost în prealabil notificate constituie ajutoare ilegale în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
3. Evaluare preliminară a compatibilității ajutoarelor
(25)
Dat fiind că autoritățile elene au susținut că măsurile în cauză nu constituie ajutoare de stat, în momentul inițierii procedurii, Comisia nu dispunea de informațiile necesare pentru a putea aprecia compatibilitatea ajutoarelor cu dispozițiile textelor juridice aplicabile în momentul acordării acestora, și anume în 2008 și în 2009. În speță, este vorba despre Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (9) (denumite în continuare „liniile directoare”), în special capitolul V.B cu privire la ajutoarele destinate compensării pagubelor cauzate producției agricole sau mijloacelor de producție agricolă.
(26)
Pe baza informațiilor furnizate, părea să rezulte că compensațiile prevăzute pentru cea mai mare parte a culturilor în cauză vizau pagube care atingeau o valoare minimă de 30 %, luând în considerare pierderi ale producției sau deteriorarea calității pentru anumite producții, survenite în cursul anului în cauză, din cauza combinării mai multor fenomene meteorologice nefavorabile, precum și, pentru anumite culturi, din cauza bolilor plantelor. Informațiile transmise de autoritățile elene nu furnizează date în ceea ce privește metoda de calcul a compensațiilor în cauză.
(27)
În consecință, Comisia a exprimat îndoieli cu privire la faptul că ajutoarele respective pot fi declarate compatibile cu capitolul V.B din liniile directoare.
IV. OBSERVAȚII PREZENTATE DE TERȚI
(28)
Părțile interesate care au prezentat observații sunt Comitetul european al comercianților de produse agricole și de produse agricole alimentare, denumit în continuare CELCAA, Comitetul european al cerealelor, nutrețului pentru animale, fructelor oleicole, uleiului de măsline, grăsimilor și comerțului agroalimentar, denumit în continuare COCERAL, precum și o a treia parte interesată care a solicitat păstrarea confidențialității privind identitatea sa.
(29)
În ceea ce privește comercianții independenți (a treia parte interesată) și în ceea ce privește CELCAA și COCERAL, care au drept obiect protejarea intereselor comercianților independenți, părțile interesate consideră că ajutoarele în cauză, acordate inițial unor agricultori ajungeau, în realitate, la cooperative agricole și la asociațiile acestora care, ocupându-se exclusiv de manipularea produselor agricole sunt, în consecință, în concurență cu comercianții independenți.
(30)
Potrivit părților interesate, Grecia nu a furnizat dovezi care să poată demonstra că indemnizațiile în cauză au fost acordate pentru pierderi cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile. Autoritățile elene nu au prezentat o descriere analitică cu privire la natura condițiilor meteorologice în cauză în sprijinul informațiilor meteorologice corespunzătoare, în conformitate cu liniile directoare.
(31)
Potrivit opiniei părților interesate, autoritățile elene nu au precizat nici metoda de calcul utilizată în ceea ce privește indemnizațiile în cauză, nici pragul minim al pierderilor suferite. În plus, indemnizațiile în cauză erau limitate la anumite producții agricole, deși producătorii de alte produse care nu au beneficiat de indemnizațiile în cauză au suferit, de asemenea, pierderi în producțiile lor respective.
(32)
De altfel, părțile interesate erau de părere că acordarea indemnizațiilor în cauză a avut un impact asupra stabilirii prețului produselor finale, din cauza diminuării prețurilor produselor respective datorită indemnizațiilor. Astfel, ajutoarele au oferit un avantaj economic producătorilor în cauză, permițându-le să comercializeze părțile din producțiile lor care nu erau afectate de condițiile climatice nefavorabile în condiții care au denaturat concurența. Pe de altă parte, agenții economici privați (precum comercianții, morile de făină, morile de nutreț pentru animale, avicultorii, crescătorii de porci etc.) erau constrânși să urmeze o politică de prețuri impusă de cooperativele agricole și de asociațiile acestora, ceea ce a plasat cooperativele într-o situație de monopol.
(33)
În plus, acoperirea pe care o oferă ELGA în ceea ce privește riscurile la care este expus sectorul agricol ar trebui să respecte principiile proporționalității și egalității. După părerea părților interesate, nu este acceptabil faptul că indemnizațiile plătite de ELGA în 2008 și 2009 corespundeau unor sume care depășeau de trei și, respectiv, de patru ori valoarea totală a cotizațiilor la asigurări pentru aceeași ani.
(34)
Potrivit părților interesate, prin noul împrumut contractat pentru anul 2009, ELGA a „ipotecat” excesiv veniturile pe care le va obține în următorii 10 ani, dat fiind că aceasta era deja responsabilă de rambursarea împrumutului pe care îl contractase pentru anul 2008 și pentru care „ipotecase” în avans cotizațiile la asigurări pentru anii următori. În plus, părțile interesate semnalează existența a două împrumuturi suplimentare pe care ELGA le-a contractat în 2009, și anume un împrumut de 350 de milioane EUR pe care ELGA l-a contractat de la Piraeus Bank, precum și un împrumut de 112 milioane EUR pe care ELGA l-a contractat de la Banca Agricolă a Greciei și Banca Națională a Greciei.
(35)
De asemenea, părțile interesate erau de părere că împrumuturile de 444 de milioane EUR și de 415 de milioane EUR constituie venituri suplimentare celor din cotizațiile la asigurări a căror plată este prevăzută de lege sub forma unor împrumuturi contractate garantate de statul elen. În consecință, împrumuturile ar trebui să fie considerate resurse de stat.
V. OBSERVAȚII PREZENTATE DE GRECIA
1. Observații generale privind ajutoarele compensatorii acordate în 2008 și 2009
(36)
Potrivit autorităților elene, ajutoarele compensatorii plătite de ELGA în anii 2008 și 2009 nu constituie ajutoare de stat.
Finanțarea regimului de asigurare în cauză este asigurată din cotizațiile speciale obligatorii plătite de către agricultori. Dat fiind că regimul de asigurare este reglementat pe principiul solidarității sociale, pe de o parte cotizațiile speciale obligatorii nu trebuie să fie strict proporționale cu riscul asigurat și, pe de altă parte, valoarea prestațiilor acordate nu trebuie să fie neapărat proporțională cu veniturile asiguratului (10). În consecință, potrivit autorităților elene, în speță este vorba despre compensații veritabile plătite pentru repararea pagubelor aduse producției agricole din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, în conformitate cu legislația elenă în ceea ce privește asigurările agricole plătite de ELGA.
În plus, potrivit autorităților elene, ELGA este în măsură să își plătească la termen obligațiile financiare în cadrul regimului de asigurare obligatoriu. Capacitatea ELGA este consolidată de punerea în aplicare a noii Legi nr. 3877/2010 privind sistemul de protecție și de asigurare a activității agricole, care prevede surse de finanțare suplimentare în favoarea ELGA. Astfel, legea menționată mărește, în majoritatea cazurilor, cotizația la asigurările speciale (pentru pagubele înregistrate în producția vegetală, de la 3 % la 4 %, iar pentru pagubele înregistrate în producția animală de la 0,50 % la 0,75 %). Mai mult, legea stabilește o asigurare facultativă pentru pierderi care nu sunt acoperite de asigurarea obligatorie, precum și o asigurare generală care va trebui să fie plătită în favoarea ELGA de către persoanele fizice care nu sunt agricultori ca activitate principală, precum și de persoanele juridice ale căror acțiuni nu aparțin, în majoritate, unor persoane care se ocupă de agricultură ca activitate principală.
(37)
Cu toate acestea, chiar dacă ajutoarele compensatorii trebuiau să fie considerate ajutoare de stat, autoritățile elene estimează că acestea sunt compatibile cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat și cu liniile directoare. Autoritățile elene au furnizat serviciilor Comisiei informații detaliate privind fiecare ajutor acordat de ELGA în 2008 și 2009, indicând numele și numărul de identificare fiscală al agricultorului în cauză, departamentul în care se situează parcela, tipul culturii, unitatea de măsură a culturii și numărul de unități utilizate, valoarea ajutorului și data acordării acestuia, descrierea pagubei și nivelul acesteia în raport cu producția normală.
(38)
În ceea ce privește ajutoarele compensatorii din anii 2008 și 2009 pentru pagube care au distrus mai mult de 30 % din producția vegetală normală, autoritățile elene consideră că toate condițiile prevăzute la punctele 124-130 din liniile directoare, precum și la articolul 11 din Regulamentul de exceptare (CE) nr. 1857/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 tratat ajutoarelor de stat pentru întreprinderile mici și mijlocii care își desfășoară activitatea în domeniul producției de produse agricole (11) (denumit în continuare „regulamentul de exceptare”) sunt îndeplinite.
(39)
După părerea autorităților elene, ajutoarele în cauză au fost plătite producătorilor sau unor organizații de producători la care s-au afiliat producătorii, în conformitate cu liniile directoare și cu regulamentul de exceptare menționat anterior. Autoritățile elene au confirmat, în special, că:
(a)
valoarea ajutoarelor nu a depășit-o în niciun caz pe cea a pierderilor reale suferite de producători;
(b)
în ceea ce privește intensitățile ajutoarelor, autoritățile elene au confirmat că condițiile stabilite în dispozițiile articolului 11 din regulamentul de exceptare au fost respectate, dat fiind că ELGA nu a plătit nicio compensație mai mare de 74,8 % din diminuarea veniturilor obținute din vânzarea produsului din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile;
(c)
din cuantumul maxim al pierderilor eligibile pentru ajutor a fost redusă orice sumă primită în cadrul unui regim de asigurare și costurile care nu au fost suportate ca urmare a fenomenului meteorologic nefavorabil;
(d)
pierderile au fost calculate la nivelul exploatațiilor individuale;
(e)
decizia acordării ajutoarelor în cauză, precum și plata ajutoarelor menționate au avut loc în termen de trei ani și, respectiv, patru ani după pierdere, astfel cum era stabilit la articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de exceptare; și
(f)
ajutoarele în cauză nu erau cumulate cu alte ajutoare de stat, nici cu contribuțiile financiare alocate de statele membre sau de Uniune în ceea ce privește aceleași costuri eligibile. Producătorii respectivi nu au primit ajutoarele în cauză pentru repararea aceleiași pierderi în temeiul a mai mult de un text de lege, în consecință, ajutoarele au fost acordate fie în temeiul liniilor directoare, fie în temeiul regulamentului de exceptare, fie în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1535/2007 al Comisiei din 20 decembrie 2007 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de minimis în sectorul producției de produse agricole (12) (denumit în continuare „regulamentul de minimis”), fie în temeiul Comunicării din 22 ianuarie 2009 - Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crizei financiare și economice (denumită în continuare „comunicarea privind cadrul comunitar temporar”) (13).
(40)
În ceea ce privește metoda de calcul a producției normale, autoritățile elene au prezentat informații cu privire la metoda utilizată și au confirmat că sunt respectate condițiile prevăzute la punctul 128 din liniile directoare, conform căruia, în cazul utilizării unei metode alternative, aceasta va trebui să fie reprezentativă și să nu fie fondată pe randamente anormal de ridicate. În special, evaluarea pierderilor cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile se realizează de către agronomi la nivelul exploatațiilor individuale, pe baza estimărilor la fața locului, astfel cum prevede Regulamentul privind asigurările ELGA. În timpul controlului la fața locului, agronomul-evaluator măsoară întinderea parcelei prin toate mijloacele corespunzătoare (bandă, carduri de identificare a parcelelor, dispozitiv GPS) și, în cazul culturilor de arbori, numără copacii. Apoi, agronomul estimează producția așeptată pe parcelă ținând cont de tehnicile de cultură utilizate (în special densitatea plantației, sistemul de tăiere în pomicultură, culturile precoce pe baza utilizării foliilor de plastic, sistemele de irigație), de diversitatea speciilor cultivate, de cultura precedentă în cazul culturilor anuale, de metodele de protecție a culturilor (în special, fertilizarea, combaterea dăunătorilor), de productivitatea solului și de eventualele particularități ale anului producției (cum ar fi seceta, problemele legate de rodire). În final, este evaluat nivelul prejudiciului în raport cu producția așteptată. Pentru determinarea nivelului prejudiciului, se realizează eșantionări în diferite locuri ale parcelei, ținând cont de pierderea cantitativă în raport cu producția așteptată, de degradarea calității din cauza pagubei, de metodele de protecție a culturilor ca urmare a apariției pagubei (cum ar fi protecția suplimentară a plantelor, plivirile suplimentare, eliminarea fructelor stricate).
2. Observații specifice în ceea ce privește ajutoarele compensatorii acordate în 2008
(41)
În cadrul ajutoarelor pe care ELGA le-a acordat pe parcursul anului 2008, și anume 386 986 648 EUR, producătorilor li s-au plătit compensații de ordinul a 373 257 465,71 EUR pentru a repara pierderile înregistrate în producția vegetală din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile. În privința acestor ajutoare, ELGA a aplicat articolul 6 din Regulamentul de asigurare a producției vegetale privind compensațiile acordate producătorilor agricoli pentru a repara pierderile cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile, precum cele prevăzute de Legea națională 1790/1988 de instituire a sistemului de asigurări ELGA.
(42)
Pentru ajutoarele în cauză, Grecia a furnizat informații meteorologice cu privire la condițiile meteorologice nefavorabile observate în timpul campaniei agricole 2007-2008. Fenomenele meteorologice nefavorabile au fost recunoscute oficial de autoritățile publice. Este vorba în special despre canicula înregistrată la sfârșitul lunilor iunie și iulie 2007 în întreaga țară, ploile abundente în mai multe regiuni ale țării în octombrie 2007, precum și vânturile catabatice uscate și calde observate în aceeași lună în Creta, furtunile și grindina de la începutul lunii august 2008 în anumite departamente din nord-vestul și din centrul Greciei continentale, precum și furtunile de la sfârșitul lunii august 2008 în regiunile Magnesia, Viotia, Attica de Est și în insulele Eubea și Creta.
În special, compensațiile în cauză au fost acordate pentru pagube care depășeau nivelurile următoare în raport cu producția normală (14):
Nivelul minim al pagubei în raport cu producția normală
Valoarea totală a compensațiilor
(EUR)
Numărul de parcele agricole care au suferit pierderi
% din valoarea totală a compensațiilor
20-29
26 063 999,19
101 162
6,98
30-100
347 193 466,52
565 244
93,02
Total
373 257 465,71
666 406
100
În plus, ELGA a acordat compensații suplimentare de ordinul a 2 472 785,97 EUR unor producători care au suferit în timpul aceleiași campanii agricole 2007-2008 pierderi succesive la aceeași producție vegetală din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile. Pentru 6,98 % din valoarea totală a acestor compensații, nivelul pagubei atinsese, de asemenea, între 20 % și 30 % din producția normală, iar pentru 93,02 % din valoarea totală a acestora, pagubele depășeau 30 % din producția normală.
(43)
De altfel, în cadrul ajutoarelor pe care ELGA le-a plătit agricultorilor în anul 2008, s-au acordat și ajutoarele următoare:
(a)
ajutoare de ordinul a 7 338 119,74 EUR pentru pierderi înregistrate în capitalul animal. Dintre aceste pierderi, un cuantum de 1 860 279,67 EUR corespundea pierderilor înregistrate în capitalul animal din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, un cuantum de 3 188 825,78 EUR reprezenta pierderi din cauza unor boli sau afecțiuni ale animalelor, iar un cuantum de 2 289 014,29 EUR reprezenta pierderi cauzate de alte pagube (cum ar fi atacuri ale animalelor sălbatice, urșilor, lupilor și câinilor vagabonzi). Aceste ajutoare sunt considerate de autoritățile elene drept indemnizații veritabile în cadrul sistemului de asigurare obligatoriu și nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat;
(b)
ajutoare de ordinul a 114 374,86 EUR pentru pierderi înregistrate în producția vegetală din cauza urșilor. Aceste ajutoare sunt acordate în cadrul programului comunitar „LIFE” pentru protejarea ursului brun în Grecia. Intensitatea ajutoarelor era de 100 %; și
(c)
ajutoare în valoare de 3 803 901,72 EUR pentru măsuri corective ca urmare a unor erori în rapoartele de evaluare privind pierderile înregistrate în producția vegetală și în capitalul animal. Erorile, constatate după efectuarea plății ajutoarelor către agricultori, constituiau datorii ale ELGA față de beneficiarii în cauză.
3. Observații specifice privind ajutoarele compensatorii acordate în 2009
(44)
În ceea ce privește compensațiile plătite în cursul anului 2009 în temeiul deciziei interministeriale din 30 ianuarie 2009, și anume 415 019 452 EUR, produsele în cauză, condițiile meteorologice care au provocat pagubele și descrierea pagubelor sunt redate în tabelul următor.
Produs agricol
Valoarea totală a compensației
(EUR)
Condiții meteorologice nefavorabile
Descrierea pagubei cauzate
1.
Migdale
Cireșe
Caise (soiul Bebekou)
Mere
Prune
Pere
56 580 555
(pentru toate produsele)
Temperaturi ridicate și caniculă
Iarnă caldă și uscată
Secetă de lungă durată
Variații bruște ale temperaturii
Temperaturile ridicate și canicula din vara anului 2007 au avut un impact negativ asupra producțiilor respective, în special asupra formării mugurilor în cazul culturilor de fructe. Seceta prelungită din anul 2007 și schimbările bruște ale temperaturii au provocat diminuarea producției. În plus, din cauza iernii calde și uscate, perioada de letargie a mai multor culturi pomicole nu a fost suficientă.
2.
Piersici
10 970 348
Aceleași condiții meteorologice ca la punctul 1.
Aceleași pagube cauzate ca la punctul 1.
3.
Sparanghel
6 751 747
Iarnă caldă și uscată
Temperaturi scăzute
Iarna caldă și uscată din campania 2007-2008 a contribuit la activitatea catabolică crescută a sparanghelului și a condus la pierderea nutrienților stocați. Aceste condiții au avut drept rezultat scăderea bruscă a viitoarei producții de sparanghel. Producția deja scăzută a fost influențată, de asemenea, de temperaturile scăzute din februarie 2008, care au întârziat creșterea. Aceasta a provocat o diminuare suplimentară a recoltei de sparanghel în anul 2008 în Grecia.
4.
Tutun de Orient
13 817 834
Temperaturi ridicate și caniculă
Secetă
Temperaturile ridicate și canicula din vara anului 2007, în combinație cu seceta au făcut dificilă tratarea infestărilor cu insecte și viruși provocate de tripși și au condus la scăderea producției de tutun în întreaga țară.
5.
Cartofi
7 220 996
Temperaturi ridicate
Temperaturile ridicate din vara anului 2006 și 2008 au făcut dificilă tratarea infestărilor entomologice și fitopatologice ale culturii de cartofi de vară în mai multe departamente din Grecia.
6.
Bumbac
109 564 462
Secetă de lungă durată
Vară caldă
Toamnă rece
Ploi
Seceta prelungită a provocat diminuarea stocurilor de apă. Vara caldă urmată de o toamnă rece în combinație cu ploile excesive de la sfârșitul lunii septembrie 2008 au provocat reducerea și degradarea calității producției de bumbac în toată țara.
7.
Măsline
72 026 112
Secetă
Ger
Ploi
Seceta prelungită, gerul din februarie 2008 după o iarnă blândă, temperaturile ridicate și ploile excesive în perioada de înflorire a măslinilor au condus la o diminuare semnificativă a producției de măsline în întreaga țară.
8.
Cereale (porumb, grâu de vară, orz, ovăz, secară, orez)
138 087 394
Ploi
Variații ale temperaturii
Ploile și variațiile temperaturii din primăvara și toamna anului 2008 au provocat degradarea producției de cereale și au facilitat dezvoltarea unor infestări fitopatologice. Degradarea calității se datorează și absenței unor nutrienți necesari (proteine, gluten) din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile.
Total
415 019 448
(45)
Potrivit autorităților elene, dintre compensațiile de ordinul a 415 019 452 EUR, ajutoarele în valoare de 27 614 905 EUR, plătite unui număr de 871 de producători, sunt considerate ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat și al liniilor directoare.
(46)
Restul acestor ajutoare, respectiv suma de 387 404 547 EUR, au fost plătite unui număr de 784 408 de producători. Potrivit autorităților elene, ajutoarele în cauză sunt compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat și al regulamentului de exceptare.
În opinia autorităților elene, ajutoarele în cauză respectau toate condițiile stabilite în articolul 11 din regulamentul de exceptare. În special:
(a)
intensitatea brută a ajutoarelor nu a depășit 80 % din reducerea veniturilor din vânzarea produselor, cauzată de condițiile meteorologice nefavorabile;
(b)
pierderile au fost calculate la nivelul exploatației individuale;
(c)
cuantumul pierderii nu includea cheltuieli care nu au fost efectuate din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, iar producătorii nu au primit indemnizații de la alte societăți de asigurare;
(d)
compensațiile în cauză au fost plătite direct agricultorilor;
(e)
decizia de acordare a ajutoarelor în cauză, precum și plata ajutoarelor menționate au avut loc în termen de trei ani și, respectiv, patru ani după pierdere;
(f)
metoda de calcul a producției normale este aceeași precum cea descrisă la considerentul 42 privind ajutoarele acordate în 2008.
(47)
De altfel, autoritățile elene consideră că, deși ajutoarele nu ar putea fi considerate drept compensații efective (a se vedea considerentul 36) sau ca fiind compatibile cu regulamentul de exceptare (a se vedea considerentul 46), acestea ar trebui considerate ca fiind în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat și cu comunicarea privind cadrul temporar.
Acordarea ajutoarelor în cauză a facilitat accesul la finanțare al agricultorilor. Astfel, compensațiile menționate au asigurat o lichiditate financiară producției primare din Grecia, singurul sector pe care statul elen s-a putut sprijini în primele luni de criză economică pentru a evita anumite pericole în alte sectoare din economia elenă. Cu toate acestea, ajutoarele nu au fost acordate fără aplicarea unor criterii precise. Dimpotrivă, acestea au fost acordate numai în cazul unor probleme economice reale legate exclusiv de producția agricolă și, mai concret, în cazul unor probleme cauzate producției agricole de existența unor condiții meteorologice nefavorabile (a se vedea considerentul 44). Pentru cea mai mare parte a ajutoarelor, nu s-au stabilit praguri privind intensitatea și gravitatea problemei fiecărui producător, scopul fiind de a susține economia agricolă elenă în general.
(48)
În plus, în conformitate cu punctul 7 litera (a) din comunicarea menționată, în cazul ajutoarelor nenotificate (15), comunicarea este aplicată de către Comisie dacă ajutorul a fost acordat după 17 decembrie 2008. În consecință, autoritățile elene sunt de părere că punctul 7 litera (a) din comunicarea menționată se aplică în cazul ajutoarelor nenotificate în cauză, dat fiind că acestea au fost acordate producătorilor după 17 decembrie 2008.
(49)
Autoritățile elene consideră că ajutoarele în cauză, prevăzute în mod excepțional prin decretul interministerial din 30 ianuarie 2009, îndeplineau toate condițiile stabilite la punctul 4.2.2 din comunicarea privind cadrul comunitar temporar. În special:
(a)
ajutoarele erau acordate sub forma unei scheme de ajutoare, dat fiind că se acordau în temeiul decretului interministerial menționat anterior;
(b)
ajutoarele erau acordate unor întreprinderi care nu erau în dificultate la data de 1 iulie 2008, în conformitate cu Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate. Autoritățile elene au confirmat că ajutoarele au fost acordate exclusiv unor persoane fizice și că acestea, în cea mai mare parte, erau scutite prin legislația elenă de obligația de a depune vreo declarație de impozit, având în vedere că veniturile lor anuale erau inferioare sumei de 12 000 EUR. Toți producătorii care au primit indemnizațiile în cauză aveau tranzacții în curs cu diferite bănci, valoarea ajutoarelor fiind depuse în conturile lor bancare. Autoritățile elene confirmă că producătorii în cauză erau solvabili și aveau o posibilitate de finanțare bancară suficientă. În consecință, producătorii nu se aflau în dificultate în momentul plății prezentelor ajutoare;
(c)
schema de ajutoare nu a fost aplicată întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul pescuitului;
(d)
ajutoarele nu au fost ajutoare pentru export, nici ajutoare care privilegiază produsele naționale în raport cu produsele importate;
(e)
ajutoarele au fost acordate în cursul anului 2009, prin urmare, înainte de 31 decembrie 2010, astfel cum se prevede la punctul 4.2.2 litera (f) din comunicarea privind cadrul comunitar temporar; și
(f)
cuantumul ajutorului pe agricultor a variat între 7 501 EUR și 15 000 EUR.
(50)
În conformitate cu punctul 4.2.2 litera (g) din comunicarea privind cadrul comunitar temporar, astfel cum a fost modificat în octombrie 2009, nu trebuia ca valoarea totală a ajutoarelor percepute de fiecare agricultor în cauză, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2010, să depășească plafonul de 15 000 EUR. În opinia autorităților elene, faptul că ELGA nu a obținut de la agricultorul în cauză o declarație scrisă, pe hârtie sau în format electronic, privind celelalte ajutoare de minimis și ajutoarele primite în temeiul măsurii din cadrul comunitar temporar în timpul anului fiscal în curs nu ar trebui să constituie decât o formalitate. Astfel, lipsa acestei formalități nu ar trebui să conducă la concluzia că condiția stabilită la punctul 4.2.2 litera (g) din comunicarea privind cadrul comunitar temporar, astfel cum a fost modificat în octombrie 2009, nu a fost respectată, cu atât mai mult cu cât, după cum se poate demonstra prin sistemul mecanografic al ELGA, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2010, Grecia nu a acordat ajutoare de minimis producătorilor din sectorul agricol primar sau ajutoare în temeiul comunicării privind cadrul comunitar temporar.
(51)
În orice caz, după părerea autorităților elene, din cuantumul de 387 404 547 EUR, pot intra sub incidența regulamentului de minimis ajutoare în valoare de 75 382 500 EUR.
(52)
Autoritățile elene consideră că ajutoarele menționate anterior, în valoare de 75 382 500 EUR îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1535/2007 privind ajutoarele de minimis. În special:
(a)
în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1535/2007, pentru ajutoarele menționate anterior, agricultorii în cauză nu au primit compensații care depășeau suma de 7 500 EUR de agricultor în perioada anilor fiscali 2008-2010;
(b)
valoarea cumulată a ajutoarelor de minimis acordate de Grecia întreprinderilor agricole pe o perioadă de trei ani fiscali nu a depășit suma de 75 382 500 EUR, reprezentând suma maximă cumulată pentru Grecia, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1535/2007 și cu anexa la acesta.
4. Comentarii privind observațiile terților
(53)
Grecia susține că părțile interesate nu au furnizat dovezi pentru a demonstra că indemnizațiile în cauză au avut un impact asupra poziției membrilor lor pe piața internă.
(54)
În ceea ce privește observația potrivit căreia descrierea naturii condițiilor meteorologice nefavorabile nu a fost prezentată, autoritățile elene subliniază că o astfel de descriere nu este necesară în decizia interministerială privind indemnizațiile și că, dimpotrivă, ceea ce trebuia să se demonstreze a fost, pe de o parte, existența condițiilor meteorologice nefavorabile și, pe de altă parte, dacă paguba cauzată a atins nivelul minim de 30 % în raport cu producția normală. De altfel, în cadrul observațiilor pe care le-a trimis serviciilor Comisiei, Grecia a prezentat date analitice privind condițiile meteorologice în cauză, în sprijinul informațiilor meteorologice corespunzătoare.
(55)
În ceea ce privește observația potrivit căreia Grecia nu a precizat nici metoda de calcul utilizată în ceea ce privește indemnizațiile în cauză, nici pragul minim al pierderii suferite, autoritățile elene amintesc faptul că, în cadrul observațiilor pe care le-au transmis Comisiei, au fost furnizate informații detaliate cu privire la aceste două aspecte.
(56)
Potrivit autorităților elene, acordarea indemnizațiilor în cauză nu a avut niciun impact asupra consumatorilor finali, dat fiind că diminuarea prețurilor produselor agricole în cauză nu a antrenat o diminuare a prețurilor cu amănuntul. Pentru a susține acest punct de vedere, autoritățile elene au prezentat articole din presa elenă care arătau că prețurile cu amănuntul pentru mai multe produse agricole, inclusiv produsele analizate în cazul de față, au rămas la niveluri ridicate în ciuda faptului că prețul de vânzare cu ridicata al produselor respective scăzuse.
VI. EVALUAREA AJUTORULUI
1. Existența unui ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat
(57)
Articolul 107 alineatul (1) din tratat prevede că sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre. Comisia consideră că măsurile în cauză îndeplinesc condițiile menționate anterior.
(58)
Măsuri acordate din resurse de stat
Astfel cum rezultă din jurisprudența Curții în hotărârea din 22 martie 2003 în cauza C-355/00 Freskot AE/Elliniko Dimosio (16) (denumită în continuare „cauza Freskot”), această condiție este îndeplinită în cazul de față dat fiind că legislația națională în cauză stabilește clar că prestațiile furnizate de ELGA sunt finanțate din resurse de stat și că acestea sunt imputabile statului în sensul jurisprudenței Curții (17).
Precum în cauza Freskot, și în prezentul caz, din articolul 5a din Legea 1790/1988 (a se vedea și considerentul 11) și din celelalte dispoziții în vigoare din legislația elenă rezultă că veniturile ELGA care provin din contribuția specială sunt percepute de administrația financiară, intră în bugetul de stat ca venituri ale statului și sunt plătite către ELGA din bugetul Ministerului Agriculturii (devenit Ministerul Dezvoltării Rurale și al Alimentației). În consecință, faptul că respectivele contribuții sunt contabilizate ca venituri ale statului este suficient pentru a considera că prestațiile furnizate de ELGA sunt prelevate din resurse de stat.
În plus, în conformitate cu articolul 2 din Legea 1790/1998 (18), prin ordinul ministrului agriculturii, ELGA poate plăti ajutoare sau indemnizații beneficiarilor prin intermediul transferului resurselor de la bugetul de stat sau prin intermediul unor împrumuturi contractate de ELGA garantate de statul elen, care își asumă obligația de a rambursa împrumutul.
Însă, din jurisprudența Curții rezultă că avantajele care sunt acordate direct de către stat, precum și cele care sunt acordate prin intermediul unui organism public sau privat, desemnat sau instituit de statul respectiv, constituie resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat (19). În consecință, în speță, cele două împrumuturi contractate de ELGA pentru indemnizațiile plătite în 2008 și 2009, garantate de statul elen (a se vedea considerentele 15 și 17) constituie resurse de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, întrucât acestea fac parte din resursele ELGA, persoană juridică de drept privat deținută integral de stat și supusă controlului ministrului agriculturii (a se vedea considerentul 8).
(59)
Măsuri care conduc la afectarea schimburilor comerciale și denaturează sau amenință să denatureze concurența
Comisia constată că indemnizațiile în cauză conferă un avantaj producătorilor naționali în raport cu alți producători comunitari care nu primesc același sprijin. Sectorul agricol este deschis concurenței la nivelul Uniunii (20) și, din acest motiv, este sensibil la orice măsură în favoarea producției din oricare stat membru (21). În consecință, indemnizațiile în cauză riscă să denatureze concurența pe piața internă și afectează schimburile comerciale între statele membre.
(60)
Măsuri care favorizează anumite întreprinderi sau anumite producții
În conformitate cu jurisprudența Curții (22), sunt considerate drept ajutoare în special măsurile care, sub diferite forme, reduc costurile care sunt incluse, în mod normal, în bugetul unei întreprinderi și care, fără a constitui, în consecință, subvenții în sensul strict al cuvântului, au un caracter similar și același efect.
În hotărârea Freskot, Curtea a concluzionat că noțiunea de întreprindere în sensul articolului 102 din tratat nu vizează un organism precum ELGA în ceea ce privește activitățile sale în sensul regimului de asigurare obligatorie împotriva riscurilor naturale (a se vedea punctele 79 și 88 din hotărâre).
În fapt, regimul de asigurare obligatorie în cauză urmărește în principal un obiectiv de politică socială care tinde să asigure o acoperire adecvată tuturor exploatațiilor agricole, inclusiv celor care prezintă o probabilitate mai ridicată în ceea ce privește riscurile unor calamități naturale (a se vedea punctele 66 și 67 din hotărâre). Contribuția la asigurări se aplică în rate uniforme tuturor produselor agricole, care sunt independente de riscul pe care îl întâmpină în mod real producătorul (pe baza principiului solidarității). ELGA este supusă controlului statului, având în vedere că valoarea contribuției, în ceea ce privește veniturile, precum și rata despăgubirii sunt stabilite de miniștrii competenți.
Astfel cum a constatat Curtea în hotărârea din 22 ianuarie 2002 în cauza C-218/00, Cisal/INAIL (23), în speță cele două elemente esențiale ale regimului de asigurare al ELGA, și anume cuantumul indemnizațiilor și cel al cotizațiilor, sunt supuse controlului statului, iar afilierea obligatorie care caracterizează regimul este indispensabilă echilibrului financiar al acestuia, precum și punerii în aplicare a principiului solidarității, care implică faptul că indemnizațiile plătite asiguratului nu sunt proporționale cu cotizațiile achitate de acesta.
Cu toate acestea, spre deosebire de circumstanțele din cauza Cisal/INAIL, beneficiarii prestațiilor de asigurare ai organismului ELGA sunt întreprinderi care desfășoară o activitate economică. Faptul că ELGA nu desfășoară ea însăși nicio activitate economică nu este, prin urmare, suficient pentru a considera că beneficiarii prestațiilor de asigurare plătite de acest organism nu sunt întreprinderi în sensul tratatului și nu sunt potențial beneficiare de ajutoare de stat (a se vedea hotărârea Freskot, puncul 80).
În ceea ce privește problema avantajului economic, Curtea arată, pur și simplu, la punctul 84 din hotărârea Freskot, că „În aceste condiții, este necesar să răspundem, pe de o parte, la întrebarea dacă și, acolo unde este cazul, în ce măsură, în lipsa acoperirii obligatorii, exploatațiile agricole elene ar fi trebuit și ar fi putut efectiv să se asigure la companii de asigurări private sau să adopte alte dispozitive pentru a se proteja în mod adecvat împotriva consecințelor pe care le reprezintă riscurile naturale pentru aceste exploatații și, pe de altă parte, în ce măsură contribuția corespunde costului economic real al prestațiilor furnizate de ELGA în temeiul asigurării obligatorii, în cazul în care un astfel de cost poate fi totuși calculat”. La punctul următor, Curtea arată totuși că „Curtea nu dispune de elementele de fapt și de drept pentru a răspunde la partea întrebării care se referă la eventuala calificare drept ajutoare de stat a prestațiilor furnizate de ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatorie împotriva riscurilor naturale”. Cu toate acestea, Curtea arată, la punctul 87 din hotărârea Freskot, că „… nu dispunea de elementele de fapt și de drept necesare pentru a răspunde la partea întrebării care se referă la eventuala calificare drept ajutoare de stat a prestațiilor furnizate de ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatorie împotriva riscurilor naturale…”.
(61)
Jurisprudența Curții confirmă că nici caracterul social al măsurii (24), nici faptul că aceasta este în totalitate sau parțial finanțată din contribuții impuse de autoritatea publică și prelevate de la întreprinderile în cauză (25) nu sunt suficiente pentru a exclude măsura de la calificarea drept ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, care nu diferențiază măsurile de intervenție de stat în funcție de cauze sau obiective, ci le definește în funcție de efectele lor (26).
Indemnizațiile plătite în 2008 de ELGA în temeiul regimului de asigurare obligatorie priveau anumite produse agricole elene de origine vegetală și animală, iar cele plătite în 2009 priveau anumite culturi vegetale. Rezultă că indemnizațiile plătite de ELGA producătorilor agricoli locali pot reprezenta un avantaj financiar selectiv pentru producătorii respectivi în raport cu alți producători din Uniune care nu primesc același sprijin.
Mai mult, în cazurile care prezintă un risc mai ridicat în ceea ce privește pagubele cauzate de calamități naturale, este îndoielnic faptul că exploatațiile pot obține o acoperire a asigurării de la un asigurător privat în condiții similare. În consecință, Comisia consideră că, în aceste circumstanțe, compensațiile plătite de ELGA prin intermediul regimului în cauză constituie un avantaj financiar selectiv pentru beneficiari.
(62)
În lumina hotărârii Curții în cauza Freskot (a se vedea punctul 86), se poate pune totuși întrebarea dacă măsura în cauză nu și-ar putea găsi justificarea în natura sau economia generală a sistemului, iar obligația de a demonstra acest lucru îi revine statului membru în cauză (27). Trebuie să se analizeze dacă caracteristicile speciale ale sectorului agricol și dependența sa specială de anumite condiții meteorologice, precum și vulnerabilitatea acestuia față de riscurile naturale din Grecia pot face necesară instituirea sistemului de stat care asigură un nivel minim de compensație bazat pe principiul solidarității. Cu toate acestea, o măsură care constituie o excepție de la aplicarea sistemului parafiscal general se poate justifica prin natura și economia generală a sistemului dacă statul membru în cauză poate demonstra că măsura în cauză rezultă în mod direct din principiile fondatoare sau directoare ale sistemului respectiv. Trebuie stabilită o distincție între, pe de o parte, obiectivele atribuite unui sistem special și care îi sunt externe acestuia și, pe de altă parte, mecanismele inerente sistemului însuși, care sunt necesare pentru realizarea unor astfel de obiective. (28)
Dat fiind faptul că ELGA nu pare să fie finanțată numai prin cotizații parafiscale, ci și prin contribuții directe ale statului, o astfel de justificare bazată pe solidaritatea între producători nu se poate aplica, astfel încât regimul trebuie să fie considerat, în ansamblu, selectiv.
Astfel, în speță, indemnizațiile plătite producătorilor în 2008, respectiv 386 986 648 EUR, nu erau, în cea mai mare parte, finanțate din contribuțiile speciale obligatorii, acestea din urmă ridicându-se doar la 88 353 000 EUR. În acest caz, nu s-ar mai putea considera că prestațiile plătite producătorilor asigurați sunt finanțate numai din cotizații (29).
(63)
În ceea ce privește indemnizațiile plătite în 2009, respectiv 415 019 452 EUR, Comisia constată că acestea din urmă nu erau finanțate din contribuțiile speciale obligatorii, a căror valoare, în 2009, se ridica la 57 015 388 EUR. Indemnizațiile erau prevăzute de decretul interministerial din 30 ianuarie 2009 ca o asigurare cu titlu excepțional din cauza pierderilor înregistrate în producția vegetală și nu făceau parte din indemnizațiile pe care ELGA a trebuit să le plătească producătorilor în anul 2009 pentru repararea pagubelor în cadrul sistemului de asigurare obligatoriu. În consecință, argumentul autorităților elene potrivit căruia aceste indemnizații trebuiau să fie considerate drept compensații efective nu poate fi susținut de Comisie.
(64)
Pentru a putea plăti producătorilor agricoli aceste indemnizații ridicate, ELGA a trebuit să contracteze două împrumuturi care urmează a fi rambursate în zece ani (a se vedea considerentele 16 și 17). Pe baza datelor furnizate de autoritățile elene în ceea ce privește evoluția tranșelor anuale de dobândă și de amortizare privind cele două împrumuturi, se impune constatarea că ELGA nu va fi în măsură să ramburseze tranșele anuale în zece ani pe baza contribuțiilor producătorilor la asigurările speciale, cu atât mai mult cu cât contribuțiile menționate vor trebui să servească la plata indemnizațiilor pentru pagube care au survenit în cursul anilor în cauză.
(65)
În cadrul informațiilor suplimentare furnizate, autoritățile elene au arătat că noua Lege 3877/2010 privind sistemul de protecție și de asigurare a activității agricole a fost adoptată în scopul creșterii veniturilor ELGA.
Comisia este de părere că legea menționată poate contribui, într-adevăr, la revenirea ELGA la o bună funcționare în viitor. Or, o creștere a veniturilor ELGA în viitor nu permite să se concluzioneze că aceasta ar fi suficientă pentru rambursarea împrumuturilor în cauză și acordarea indemnizațiilor producătorilor în cursul anilor în cauză.
Astfel, împrumutul contractat de ELGA pentru anul 2009 a împovărat excesiv veniturile pe care aceasta le va obține în următorii 10 ani, dat fiind că ELGA era deja responsabilă de rambursarea împrumutului pe care îl contractase pentru anul 2008 și pentru care grevase dinainte cotizațiile la asigurări pentru anii următori. După cum semnalează părțile interesate (a se vedea considerentele 34 și 35), această problemă nu poate decât să fie agravată de existența celor două împrumuturi suplimentare pe care ELGA le-a contractat și în 2009. În consecință, nu se poate exclude faptul că măsurile în cauză ar fi finanțate și din alte resurse de stat disponibile agenției ELGA.
(66)
În orice caz, nu rezultă că diferențierile operate de schema de ajutor între întreprinderi care se află într-o situație de fapt și de drept comparabilă pot fi justificate pe baza obiectivelor de solidaritate ale schemei în cauză, plasate în contextul legislației elene privind plata unei indemnizații pentru pagubele cauzate de evenimente naturale. Într-adevăr, în primul rând, în alte sectoare decât cele acoperite de sistemul în cauză, riscuri similare sau comparabile sunt suportate de întreprinderile însele și, în al doilea rând, este evident că, inclusiv în interiorul sectorului agricol acoperit de sistem, unii producători vor fi întotdeauna mai expuși decât alții la anumite riscuri (prin tipul de producție sau localizarea lor geografică), astfel încât ajutoarele acordate vor fi întotdeauna plătite preponderent anumitor categorii de producători în detrimentul altora.
(67)
Din aceste motive, Comisia concluzionează că indemnizațiile plătite producătorilor agricoli de ELGA în 2008 și 2009 în temeiul regimului de asigurare obligatorie intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din tratat și constituie ajutoare de stat.
(68)
În consecință, trebuie analizat dacă există o posibilitate de a acorda o derogare de la regula generală privind interzicerea ajutoarelor de stat instituită de articolul 107 alineatul (1) din tratat.
2. Calificarea măsurilor drept ajutoare ilegale
(69)
Dat fiind că ajutoarele în cauză au fost acordate și plătite fără a fi fost în prealabil notificate, acestea constituie ajutoare ilegale în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
3. Evaluarea compatibilității ajutoarelor în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE
(70)
În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, ajutoarele care au în vedere facilitarea dezvoltării anumitor activități sau a anumitor regiuni economice pot fi considerate compatibile cu piața internă atunci când acestea nu afectează condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun.
(71)
Pentru a putea beneficia de această derogare, ajutoarele în cauză trebuie să respecte dispozițiile textelor de lege în vigoare în momentul acordării lor, și anume în 2008 și în 2009. În speță, este vorba despre Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013, în special capitolul V.B privind ajutoarele destinate compensării pagubelor cauzate producției agricole sau mijloacelor de producție agricolă, mai precis dispozițiile de la punctul V.B.3 privind ajutoarele destinate să compenseze agricultorii pentru pierderile cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile, precum și despre articolul 11 din regulamentul de exceptare.
Trebuie notat că dispozițiile capitolului V.B.4 din liniile directoare cu privire la ajutoarele pentru combaterea maladiilor animalelor și plantelor ar trebui să se aplice pentru anumite producții care fac obiectul ajutoarelor acordate producătorilor în 2009 (tutun de Orient, cartofi de vară). Cu toate acestea, dat fiind că autoritățile elene au demonstrat că maladiile acestor producții au survenit din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile (a se vedea și considerentul 44), în conformitate cu nota de subsol nr. 31 din capitolul V.B.4 al liniilor directoare, Comisia a evaluat măsurile de ajutor în raport cu dispozițiile din subcapitolul V.B.3.
(72)
Condițiile prevăzute în dispozițiile menționate anterior din liniile directoare, care sunt relevante în speță, sunt următoarele:
(a)
în conformitate cu punctul 125 din liniile directoare, fenomene meteorologice, precum gerul, grindina, ploaia sau seceta, și anume fenomene cum sunt cele în speță care au provocat pierderi anumitor producții agricole în Grecia în timpul anilor 2008 și 2009, pot fi asimilate unor calamități naturale atunci când nivelul pagubei atinge un anumit prag din producția normală. Indemnizația pentru evenimente asimilabile acestor calamități contribuie la dezvoltarea sectorului agricol și trebuie să fie autorizată pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
Astfel, pentru a fi eligibile pentru ajutoare de stat, pierderile cauzate de condițiile meteorologice nefavorabile trebuie să atingă 30 % din producția anuală medie a părții interesate în cursul ultimilor trei ani sau dintr-o medie trienală bazată pe ultimii cinci ani și excluzând valoarea cea mai mare și cea mai mică. În conformitate cu punctul 128 din liniile directoare, Comisia poate accepta alte metode de calcul al producției normale, inclusiv valori de referință regionale, cu condiția ca acestea să fie reprezentative și să nu fie fondate pe randamente anormal de ridicate;
(b)
notificările măsurilor de ajutor vor trebui să includă informații meteorologice corespunzătoare sprijinului. În plus, fenomenul meteorologic nefavorabil care poate fi asimilat unei catastrofe naturale trebuie să fie recunoscut oficial de autoritățile publice;
(c)
intensitatea brută a ajutorului nu poate depăși 80 % [90 % în zonele defavorizate sau în zonele menționate la articolul 36 litera (a) punctele (i), (ii) și (iii) din Regulamentul (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului din 20 septembrie 2005 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) (30), delimitate de statele membre în conformitate cu articolele 50 și 94 din regulamentul menționat] din reducerea veniturilor obținute din vânzarea produsului, care se calculează scăzând:
(i)
rezultatul înmulțirii cantității produse în cursul anului în care s-a produs fenomenul meteorologic nefavorabil cu prețul de vânzare mediu obținut în cursul acelui an
din
(ii)
rezultatul înmulțirii cantității anuale medii produse în cursul ultimilor trei ani (sau o medie trienală bazată pe ultimii cinci ani și excluzând valoarea cea mai mare și cea mai mică) cu prețul de vânzare mediu obținut.
Suma eligibilă pentru ajutoare poate fi mărită cu celelalte costuri suportate în mod specific de agricultor pentru faptul că recolta nu a avut loc din cauza fenomenului meteorologic nefavorabil;
(d)
suma maximă a pierderilor eligibile pentru ajutoare trebuie să fie redusă cu orice sumă primită în temeiul unui sistem de asigurare și cu costurile care nu au fost suportate ca urmare a fenomenului meteorologic nefavorabil;
(e)
pierderile trebuie să fie calculate la nivelul exploatației individuale, dar Comisia poate accepta folosirea unor medii, cu condiția ca acestea să fie reprezentative și să nu ducă la o supracompensare semnificativă în favoarea vreunui beneficiar;
(f)
în orice caz, beneficiarul trebuie întotdeauna să suporte o parte din costuri [punctul 125 litera (d) din liniile directoare];
(g)
schemele trebuie să fie introduse în termen de trei ani, iar ajutoarele să fie plătite în termen de patru ani, după efectuarea cheltuielilor sau după pierdere.
(73)
În ceea ce privește ajutoarele compensatorii în valoare de 373 257 465,71 EUR pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pagubele înregistrate în producția vegetală din cauza condițiilor meteorologice nefavorabile, Comisia constată că, în cea mai mare parte, și anume pentru un cuantum de 347 193 466,52 EUR (a se vedea considerentul 42), acestea respectă dispozițiile din liniile directoare și din regulamentul de exceptare menționate la considerentul 72. În ceea ce privește ajutoarele pentru pierderi succesive înregistrate în cazul aceleiași producții vegetale, în valoare de 2 472 785,97 EUR, acestea respectă, de asemenea, în cea mai mare parte, și anume pentru un cuantum de 2 300 185,51 EUR, dispozițiile din liniile directoare și din regulamentul de exceptare menționate la considerentul 72.
(74)
În special, astfel cum indică tabelul de la considerentul 42, condiția evocată la considerentul 72 litera (a) este îndeplinită, și anume limita prejudiciului a atins 30 % din producția normală în ceea ce privește ajutoarele compensatorii în valoare de 347 193 466,52 EUR. În ceea ce privește ajutoarele pentru pierderi succesive, pentru 93,02 % din valoarea totală a acestor ajutoare, și anume 2 300 185,51 EUR, nivelul prejudiciului a depășit 30 % din producția normală, în consecință, condiția evocată la considerentul 72 litera (a) este, de asemenea, îndeplinită.
(75)
Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile elene (a se vedea considerentul 39), intensitățile brute ale ajutoarelor compensatorii în cauză în raport cu reducerea veniturilor obținute din vânzarea produselor respectă plafoanele stabilite la articolul 11 din regulamentul de exceptare [a se vedea considerentul 72 litera (c)]. Cu toate acestea, calculul intensităților nu se referă la cantitatea medie produsă în cursul ultimilor trei ani (sau la o medie trienală) în conformitate cu articolul 2 din regulamentul de exceptare, dat fiind că pentru ajutoarele compensatorii în cauză s-a aplicat o altă metodă de calcul a producției normale (a se vedea considerentul 40 privind descrierea metodei de calcul).
(76)
În conformitate cu punctul 128 din liniile directoare, Comisia poate accepta alte metode de calcul decât cea prevăzută la articolul 2 punctul 8 din regulamentul de exceptare, cu condiția ca acestea să fie reprezentative și să nu fie fondate pe randamente anormal de ridicate. După ce a analizat descrierea metodei de calcul utilizate în speță, Comisia consideră că aceasta respectă dispoziția sus-menționată din liniile directoare și că, ținând cont de intensitățile prezentelor ajutoare, nu există niciun risc de compensare excesivă a pierderilor suferite.
(77)
De asemenea, Comisia constată că datele meteorologice furnizate de Grecia cu privire la evenimentele survenite în cursul campaniei agricole 2007-2008 dovedesc ocurența evenimentelor climatice susceptibile de a justifica acordarea indemnizațiilor în cauză.
(78)
În plus, în conformitate cu informațiile furnizate cu privire la ajutoarele în cauză (a se vedea considerentul 39), acestea au fost diminuate în funcție de sumele percepute, eventual, de la o companie de asigurări și de cheltuielile care nu au fost suportate din cauza evenimentului responsabil de pierderi. În plus, pierderile sunt calculate la nivelul exploatației individuale. În sfârșit, termenele de plată a ajutoarelor după vânzare, vizate la considerentul 72 litera (g), sunt respectate.
(79)
Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, Comisia este în măsură să concluzioneze că ajutoarele compensatorii în valoare de 349 493 652,03 EUR, acordate de ELGA producătorilor în anul 2008 pentru a repara pagubele înregistrate în producția lor vegetală, din care 2 300 185,51 EUR privesc ajutoare pentru pierderi succesive înregistrate în cazul aceleiași producții vegetale, au respectat dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot, în consecință, să fie considerate ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(80)
Cu toate acestea, astfel cum indică tabelul de la considerentul 42, ajutoarele compensatorii în valoare de 26 063 999,19 EUR acordate de ELGA producătorilor agricoli în anul 2008 pentru a repara pierderile înregistrate în cazul producției lor vegetale nu respectă dispoziția de la articolul 2 punctul 8 din regulamentul de exceptare privind limita prejudiciului în raport cu producția normală. Comisia constată că aceste ajutoare compensatorii nu sunt compatibile cu toate condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și, în consecință, nu pot să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(81)
În privința ajutoarelor compensatorii în valoare de 7 338 119,74 EUR acordate de ELGA agricultorilor în 2008 pentru pierderi înregistrate în ceea ce privește capitalul animal, din considerentul 43 reiese că, potrivit autorităților elene, ajutoarele nu constituie ajutoare de stat, fiind plătite în cadrul sistemului specific de asigurare obligatorie. Deși autoritățile elene ajung la această concluzie pentru toate ajutoarele compensatorii acordate de ELGA în 2008 și 2009, în ceea ce privește ajutoarele în cauză, acestea nu au furnizat informații suplimentare care ar putea califica ajutoarele respective ca fiind compatibile cu liniile directoare. Din acest motiv, Comisia concluzionează că ajutoarele în cauză nu îndeplinesc condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și nu pot, în consecință, să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
În orice caz, Comisia ține să sublinieze că sarcina de a furniza toate elementele de natură să îi permită să verifice dacă sunt satisfăcute condițiile derogării de care statul membru în cauză dorește să beneficieze îi revine acestuia din urmă, pentru a-și îndeplini astfel obligația de cooperare față de Comisie (31). În cazul de față, autoritățile elene nu au invocat niciodată aplicarea liniilor directoare, nici nu au furnizat vreun document care să îi permită Comisiei să analizeze datele în lumina liniilor directoare, și aceasta în ciuda indicațiilor date de Comisie în alineatul (21) din decizia de inițiere a procedurii oficiale de investigare.
(82)
În ceea ce privește ajutoarele în valoare de 114 374,86 EUR pentru pierderile înregistrate în ceea ce privește producția vegetală din cauza ursului, aceste ajutoare nu sunt acoperite de dispozițiile din capitolul V din liniile directoare cu privire la gestionarea riscurilor și a crizelor. În conformitate cu punctul 23 din liniile directoare, pentru măsurile de ajutor neacoperite de liniile directoare, Comisia examinează fiecare caz în parte și nu aprobă măsuri de acest tip decât în cazul în care contribuția pozitivă la dezvoltarea sectorului compensează pe deplin riscurile de denaturare a concurenței pe care acestea le prezintă.
În conformitate cu punctul 113 din liniile directoare, atunci când este vorba despre autorizarea unui ajutor de stat pentru gestionarea riscurilor, trebuie să se prevadă solicitarea unei contribuții minime a producătorilor la pierderi, pentru a atenua riscul denaturării concurenței și a-i stimula pe aceștia să reducă la minimum riscurile. Cu toate acestea, în speță, intensitatea ajutoarelor acordate a fost de 100 % și, în opinia Comisiei, absența totală a contribuției producătorilor la pierderi este susceptibilă a prezenta riscuri de denaturare a concurenței. Din acest motiv, Comisia consideră că o contribuție minimă a producătorilor de ordinul a 20 % ar fi trebuit să fie solicitată în speță. În consecință, ajutoarele în cauză sunt compatibile cu piața internă într-un procent de până la 80 % din intensitatea acestora, și anume 91 500 EUR. Dimpotrivă, pentru suma restantă, corespunzătoare unui procent de 20 % din intensitate, ajutoarele menționate sunt considerate incompatibile cu piața internă.
(83)
În ceea ce privește ajutoarele pentru măsuri corective ca urmare a unor erori administrative în rapoartele de evaluare privind ajutoarele pentru pierderi înregistrate în ceea ce prievște producția vegetală și în capitalul animal, Grecia nu a furnizat decât valoarea totală a acestor ajutoare, și anume 3 803 901,72 EUR. Cu toate acestea, sumele care privesc măsurile corective referitoare la ajutoarele compensatorii pentru pierderile înregistrate în ceea ce privește producția vegetală și capitalul animal, precum și pierderile înregistrate în ceea ce privește producția vegetală din cauza ursului (a se vedea considerentele 41, 42 și 43) nu au fost precizate în cadrul informațiilor suplimentare trimise Comisiei de către autoritățile elene. Dat fiind că măsurile corective vizau erori administrative care constituiau datorii ale ELGA față de beneficiarii ajutoarelor în cauză, Comisia concluzionează că aceste ajutoare corective ar putea face parte din ajutoarele compensatorii în cauză. Cu toate acestea, având în vedere că numai ajutoarele compensatorii pentru pierderi înregistrate în ceea ce privește producția vegetală, în valoare de 349 666 252,49 EUR (a se vedea considerentul 75), sunt considerate compatibile de către Comisie, Comisia concluzionează că numai măsurile corective care privesc ajutoarele compensatorii menționate pot fi considerate drept ajutoare care îndeplinesc condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot beneficia de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(84)
Din ajutoarele compensatorii în valoare de 415 019 452 EUR plătite de ELGA agricultorilor în cursul anului 2009, ajutoare în valoare de 27 614 905 EUR respectă dispozițiile din liniile directoare și din regulamentul de exceptare, astfel cum sunt descrise la considerentul 73.
(85)
Pe baza informațiilor detaliate pe care autoritățile elene le-au furnizat pentru fiecare ajutor compensatoriu plătit de ELGA în 2009 (a se vedea considerentul 37), Comisia a putut constata faptul că condiția evocată la considerentul 73 litera (a), conform căreia limita prejudiciului trebuie să atingă 30 % din producția normală, este îndeplinită în ceea ce privește ajutoarele compensatorii în valoare de 27 614 905 EUR.
(86)
Astfel cum reiese din considerentele 76-79 privind o parte din ajutoarele acordate de ELGA în 2008, aceleași concluzii pot fi aplicate și în ceea ce privește ajutoarele acordate în 2009 în valoare de 27 614 905 EUR, dat fiind că acestea din urmă respectă toate celelalte condiții stabilite în dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare.
(87)
În special, intensitățile ajutoarelor în cauză, metoda de calcul utilizată în speță, datele meteorologice referitoare la evenimentele survenite în cursul campaniei agricole 2008-2009 (a se vedea tabelul de la considerentul 44), excluderea compensării excesive a pierderilor suferite, precum și termenele pentru acordarea ajutoarelor după pierdere respectă dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare.
(88)
Pe baza celor de mai sus, Comisia constată că ajutoarele în valoare de 27 614 905 EUR plătite de ELGA agricultorilor în cursul anului 2009 pot fi considerate compatibile cu dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare. Prin urmare, acestea pot beneficia de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(89)
În ceea ce privește restul cuantumului acestor ajutoare, și anume 387 404 547 EUR, Comisia constată, contrar opiniei autorităților elene (a se vedea considerentul 46), că acestea nu pot fi considerate compatibile cu condițiile stabilite la articolul 11 din regulamentul de exceptare.
(90)
Pe baza informațiilor furnizate de Grecia în ceea ce privește fiecare ajutor acordat în 2009, rezultă că fenomenele meteorologice nefavorabile în speță nu se încadrează în definiția fenomenelor meteorologice nefavorabile care pot fi asimilate unei catastrofe naturale, prevăzută la articolul 2 punctul 8 din regulamentul de exceptare, întrucât condițiile meteorologice nefavorabile în cauză au distrus mai puțin de 30 % din producția normală a agricultorilor în cauză. În plus, producția normală nu a fost definită în speță, în conformitate cu articolul 2 punctul 8 din regulamentul de exceptare (32), în consecință, intensitățile ajutoarelor în cauză nu au fost stabilite în conformitate cu calculul prevăzut la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de exceptare.
(91)
În plus, autoritățile elene consideră că ajutoarele în cauză îndeplinesc, de asemenea, toate condițiile pentru a fi considerate ca fiind în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat și cu comunicarea privind cadrul comunitar temporar (a se vedea considerentele 47-50).
(92)
În ceea ce privește ajutoarele nenotificate în cauză, care au fost acordate toate în anul 2009, Comisia este de părere că articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat nu se poate aplica în mod direct, întrucât Comisia a adoptat Comunicarea privind cadrul comunitar temporar care se aplică începând cu 17 decembrie 2008 pe baza acestei dispoziții. Comunicarea excludea în mod explicit din domeniul său de aplicare întreprinderile specializate în producția agricolă primară, la punctul 4.2.2 litera (h). Conform unei jurisprudențe constante, în domeniul specific al ajutoarelor de stat, orientările și comunicările pe care Comisia le adoptă sunt obligatorii pentru aceasta, în măsura în care nu se îndepărtează de normele tratatului (33). Cu toate acestea, estimând, la acel moment, la punctul 4.2.2 litera (h) din cadrul temporar, că schema de ajutoare (care, trebuie să amintim, avea scopul de a încuraja accesul la finanțare în contextul crizei economice și financiare) nu se aplica întreprinderilor care își desfășurau activitatea în sectorul producției agricole primare, Comisia a considerat că, având în vedere denaturările importante ale concurenței susceptibile a se produce în acest sector, astfel de ajutoare nu ar fi necesare sau proporționale în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat, până la intrarea în vigoare a regulilor și a pragurilor specifice adoptate pentru acest sector (34). În opinia Comisiei, comunicarea, astfel cum era în vigoare la momentul respectiv, se aplică în speță ajutoarelor acordate începând cu 17 decembrie 2008 până la 27 octombrie 2009.
Liniile directoare aplicabile la momentul în care au fost acordate ajutoarele în cauză sunt Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013. Însă, astfel cum reiese din considerentul 91, condițiile meteorologice nefavorabile survenite în speță au distrus mai puțin de 30 % din producția normală a agricultorilor în cauză. Rezultă că dispozițiile relevante din liniile directoare nu pot fi considerate ca fiind îndeplinite în ceea ce privește ajutoarele compensatorii în cauză.
(93)
Astfel cum reiese din considerentul 48, autoritățile elene sunt de părere că punctul 7 litera (a) din comunicare se aplică cu privire la ajutoarele nenotificate în cauză, dat fiind că acestea au fost acordate producătorilor după 17 decembrie 2008.
Cu toate acestea, Comisia consideră că posibilitatea de a declara unele ajutoare acordate sectorului agricol compatibile în temeiul comunicării privind cadrul comunitar temporar nu poate acoperi decât ajutoarele din sectorul agricol acordate începând cu 28 octombrie 2009, dată la care a intrat în vigoare modificarea comunicării privind cadrul comunitar temporar, care prevedea un cuantum limitat al ajutorului, compatibil pentru întreprinderile care își desfășoară activitatea în sectorul producției agricole primare.
(94)
În speță, conform informațiilor detaliate pe care le-au furnizat autoritățile elene pentru fiecare ajutor acordat de ELGA în cursul anului 2009, rezultă că aproape toate ajutoarele în cauză au fost acordate producătorilor agricoli la date anterioare datei menționate mai sus, și anume 28 octombrie 2009. Astfel, cea mai mare parte a ajutoarelor a fost acordată între martie 2009 și iulie 2009, iar alte ajutoare au fost acordate în septembrie 2009.
(95)
Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutoarele în cauză nu sunt în conformitate cu comunicarea și, în consecință, nu pot să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.
(96)
Cu toate acestea, Comisia recunoaște că, pentru ajutoarele acordate de ELGA producătorilor de produse agricole la date ulterioare datei menționate mai sus, și anume 28 octombrie 2009 (foarte puține dintre ajutoare au fost acordate în decembrie 2009 și în noiembrie 2010), se pot aplica modificările aduse comunicării pentru sectorul agricol.
(97)
Ajutoarele în cauză respectă condițiile stabilite la punctul 4.2.2 din comunicarea privind cadrul comunitar temporar. Cu toate acestea, condiția prevăzută la punctul 4.2.2 litera (g) din comunicarea menționată nu a fost respectată, având în vedere că ELGA nu a obținut de la agricultorii în cauză nicio declarație privind celelalte ajutoare de minimis și ajutoarele acordate pe baza măsurii luate în temeiul cadrului comunitar temporar, pe care aceștia le-au primit în timpul exercițiului fiscal în curs. Comisia consideră totuși valabil argumentul autorităților elene potrivit căruia, în cazul în speță, această exigență nu ar trebui să constituie decât o formalitate, dat fiind că, în perioada 1 ianuarie 2008-31 decembrie 2010, Grecia nu a acordat întreprinderilor agricole ajutoare de minimis sau ajutoare în temeiul comunicării privind cadrul comunitar temporar. În consecință, Comisia concluzionează că ajutoarele cărora li se aplică comunicarea respectă condițiile stabilite la punctul 4.2.2 din comunicarea menționată și pot beneficia de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.
(98)
În plus, Comisia consideră că nu este imposibil ca o parte din ajutoarele menționate, în valoare de 75 382 500 EUR, să îndeplinească toate condițiile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1535/2007 (a se vedea considerentele 51 și 52).
VII. CONCLUZII
(99)
Indemnizațiile plătite de ELGA producătorilor în 2008, și anume 386 986 648 EUR, erau finanțate numai în parte din contribuții speciale obligatorii plătite de agricultori, dat fiind că aceste contribuții nu se ridicau decât la suma de 88 353 000 EUR în 2008. În ceea ce privește indemnizațiile plătite în 2009, și anume 415 019 452 EUR, acestea nu erau finanțate prin intermediul contribuțiilor speciale obligatorii.
(100)
În ceea ce privește cele două împrumuturi pe care ELGA a trebuit să le contracteze pentru a plăti producătorilor indemnizațiile menționate, se impune constatarea că ELGA nu va fi în măsură să ramburseze, cu ajutorul contribuțiilor producătorilor la asigurările speciale, tranșele anuale ale dobânzilor și amortizării pe o perioadă de zece ani, care este perioada prevăzută pentru rambursarea împrumuturilor, cu atât mai mult cu cât aceste contribuții vor servi la plata indemnizațiilor pentru pagube care vor fi survenit în cursul anilor respectivi.
(101)
Având în vedere cele de mai sus, rezultă că indemnizațiile plătite de ELGA în cursul anilor 2008 și 2009 în temeiul regimului de asigurare obligatorie nu pot fi considerate ca fiind finanțate numai din cotizațiile plătite de producători în calitate de contribuții la asigurări speciale. Din acest motiv, Comisia concluzionează că indemnizațiile plătite de ELGA în 2008 și 2009 în temeiul regimului de asigurare obligatoriu intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din tratat și constituie ajutoare de stat.
(102)
Comisia constată că Republica Elenă a pus în aplicare ajutoarele menționate cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat.
(103)
Pentru ajutoarele compensatorii acordate în 2008 în temeiul regimului de asigurare specială obligatorie, Comisia:
(a)
concluzionează în favoarea compatibilității ajutoarelor de stat în valoare de 349 493 652,03 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pierderile înregistrate în producția lor vegetală, din care un cuantum de 2 300 185,51 EUR se referă la ajutoarele pentru pierderi succesive înregistrate în aceeași producție vegetală. Comisia consideră că ajutoarele menționate au îndeplinit dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot, în consecință, să fie considerate drept ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (83) litera (c) din tratat;
(b)
consideră că ajutoarele de stat în valoare de 33 402 118,93 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru anumite pierderi înregistrate în ceea ce privește producția vegetală și capitalul animal, nu au îndeplinit dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și sunt, în consecință, incompatibile cu piața internă;
(c)
consideră că ajutoarele de stat în valoare de 114 374,86 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru pierderi înregistrate în producția lor vegetală din cauza ursului, sunt susceptibile a prezenta riscuri de denaturare a concurenței și sunt, în consecință, incompatibile cu piața internă;
(d)
consideră că, din ajutoarele de stat în valoare de 3 803 901,72 EUR, acordate pentru măsuri corective ca urmare a unor erori în rapoartele de evaluare, numai măsurile corective care aveau în vedere ajutoarele compensatorii în valoare de 349 493 652,03 EUR acordate pentru pierderi înregistrate în ceea ce privește producția vegetală, precum și măsurile corective care vizau ajutoare compensatorii în valoare de 91 500 EUR acordate pentru pierderi ale producției vegetale din cauza ursului îndeplinesc condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot, în consecință, să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. Dimpotrivă, celelalte ajutoare de stat acordate pentru măsuri corective nu îndeplinesc condițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și nu pot, în consecință, să beneficieze de derogarea de la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(104)
Pentru ajutoarele compensatorii acordate în 2009 în temeiul deciziei interministeriale, Comisia:
(a)
concluzionează în favoarea compatibilității ajutoarelor de stat în valoare de 27 614 905 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pierderile înregistrate în producția lor vegetală. Comisia consideră că ajutoarele menționate au respectat dispozițiile relevante din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și pot, în consecință, să fie considerate drept ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat;
(b)
concluzionează că, în ceea ce privește ajutoarele de stat în valoare de 387 404 547 EUR, pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pierderile înregistrate în producția lor vegetală:
-
ajutoarele care au fost acordate anterior datei de 28 octombrie 2009 (35), la care a intrat în vigoare modificarea comunicării în vederea includerii întreprinderilor agricole, nu au respectat dispozițiile relevante din comunicare, din liniile directoare și din regulamentul de exceptare și sunt, în consecință, incompatibile cu piața internă. Această concluzie nu aduce atingere ajutoarelor care, la momentul acordării, îndeplineau toate condițiile stabilite în regulamentul de minimis aplicabil;
-
în ceea ce privește ajutoarele care au fost acordate ulterior datei de 28 octombrie 2009, Comisia concluzionează că acestea îndeplinesc toate condițiile stabilite în comunicare și pot, în consecință, să fie considerate drept ajutoare de stat compatibile cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Indemnizațiile plătite de Agenția elenă de asigurări agricole (denumită în continuare ELGA) producătorilor agricoli în cursul anilor 2008 și 2009 constituie ajutoare de stat.
(2) Ajutoarele compensatorii acordate în 2008 în temeiul regimului de asigurare specială obligatorie sunt compatibile cu piața internă în ceea ce privește ajutoarele în valoare de 349 493 652,03 EUR pe care ELGA le-a acordat producătorilor pentru a repara pierderile înregistrate în producția lor vegetală, precum și în ceea ce privește pierderile înregistrate în producția vegetală din cauza ursului, în valoare de 91 500 EUR, și măsurile corective luate în cadrul ajutoarelor menționate anterior. Ajutoarele compensatorii care corespund sumei restante și care au fost plătite în 2008 în temeiul regimului de asigurare specială sunt incompatibile cu piața internă.
(3) Ajutoarele compensatorii în valoare de 27 614 905 EUR care au fost acordate în 2009 în temeiul deciziei interministeriale nr. 262037 din 30 ianuarie 2009 a miniștrilor economiei și dezvoltării rurale sunt compatibile cu piața internă.
Ajutoarele compensatorii în valoare de 387 404 547 EUR, care au fost acordate producătorilor anterior datei de 28 octombrie 2009, sunt incompatibile cu piața internă. Această concluzie nu aduce atingere ajutoarelor care, la momentul acordării, îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul (EC) nr. 1535/2007.
Articolul 2
(1) Grecia ia toate măsurile necesare pentru a recupera, de la beneficiari, ajutoarele incompatibile vizate la articolul 1 și puse deja, ilegal, la dispoziția acestora.
(2) Ajutoarele care trebuie recuperate includ dobânzile calculate începând de la data la care ajutoarele au fost puse la dispoziția beneficiarilor, până la data recuperării acestora.
(3) Dobânda se calculează pe o bază compusă în conformitate cu dispozițiile prevăzute la capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (36).
(4) Recuperarea se efectuează fără întârziere și în conformitate cu procedurile prevăzute de dreptul național, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a prezentei decizii.
Articolul 3
Recuperarea ajutorului la care se face referire la articolul 1 alineatele (2) și (3) este imediată și efectivă. Grecia se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.
Articolul 4
(1) În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Grecia pune la dispoziția Comisiei informațiile următoare:
(a)
cuantumul total (cuantumul principal plus dobânzi de recuperare) care trebuie recuperat de la beneficiari;
(b)
o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și prevăzute în vederea respectării prezentei decizii;
(c)
documente care să ateste că beneficiarii au fost înștiințați că trebuie să ramburseze ajutorul.
(2) Grecia informează Comisia cu privire la progresele înregistrate ca urmare a măsurilor naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea completă a ajutorului menționat la articolul 1 alineatele (2) și (3).
(3) După perioada de două luni menționată la alineatul (1), Grecia prezintă, la solicitarea Comisiei, un raport cu privire la măsurile deja adoptate și la cele prevăzute în vederea respectării prezentei decizii. Acest raport furnizează, de asemenea, informații detaliate cu privire la valoarea ajutoarelor și la dobânzile de recuperare deja recuperate de la beneficiari.
Articolul 5
Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.
Adoptată la Bruxelles, 7 decembrie 2011.