PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 325/2012 AL CONSILIULUI
din 12 aprilie 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse asupra importurilor de acid oxalic originar din India și Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 1043/2011 (2) („regulamentul provizoriu”) a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de acid oxalic originar din India și Republica Populară Chineză („RPC”). Taxele antidumping provizorii s-au situat între 14,6 % și 52,2 %.
(2)
Procedura a fost deschisă ca urmare a unei plângeri depuse la 13 decembrie 2010 de către Consiliul European al Industriei Chimice (CEFIC) în numele societății comerciale Oxaquim S.A. („reclamantul”) care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 25 %, din totalul producției de acid oxalic din Uniune.
(3)
În conformitate cu considerentul 9 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se referea la perioada 1 ianuarie 2010-31 decembrie 2010 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).
1.2. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii („comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. În special, un producător-exportator din India a cerut și i s-a acordat o audiere, în prezența consilierului-auditor din cadrul Direcției Generale Comerț.
(5)
Comisia a continuat să caute toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
(6)
Prin considerentul 150 din regulamentul provizoriu, societățile chineze, care nu s-au făcut încă cunoscute, dar consideră că ar trebui să fie stabilit un drept individual în cazul lor, au fost invitate să se prezinte în termen de 10 zile de la publicare. Nicio societate comercială chineză nu a procedat în acest sens.
(7)
Ulterior, toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea instituirii unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de acid oxalic originar din India și RPC și a perceperii definitive a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie („comunicarea finală”). Tuturor părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare finală.
(8)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
1.3. PĂRȚILE VIZATE DE PROCEDURĂ
(9)
În absența oricăror observații cu privire la părțile vizate de procedură, se confirmă considerentele 3-8 din regulamentul provizoriu.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(10)
Produsul în cauză este, conform descrierii de la considerentele 10 și 11 din regulamentul de bază, acidul oxalic, sub formă de dihidrat (număr CUS 0028635-1 și număr CAS 6153-56-6) sau sub formă anhidră (număr CUS 0021238-4 și număr CAS 144-62-7) și în soluție apoasă sau nu, încadrat în prezent la codul NC ex 2917 11 00 și originar din India și RPC.
(11)
Există două tipuri de acid oxalic: acid oxalic nerafinat și acid oxalic rafinat. Acidul oxalic rafinat, care este produs în RPC, dar nu și în India, este obținut printr-un proces de purificare a acidului oxalic nerafinat, în scopul înlăturării urmelor de fier, cloruri și metale și a altor impurități.
(12)
Acidul oxalic este utilizat într-o gamă largă de aplicații, de exemplu, ca agent reducător și agent de albire în sinteza farmaceutică și la fabricarea produselor chimice.
2.2. PRODUSUL SIMILAR
(13)
Ancheta a arătat că acidul oxalic produs și comercializat de industria din Uniune în Uniune, acidul oxalic produs și comercializat pe piața internă a Indiei și a RPC și acidul oxalic importat în Uniune din India și RPC au, în esență, aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări finale de bază.
(14)
În absența oricăror observații cu privire la produsul în cauză sau cel similar, se confirmă considerentele 10-13 din regulamentul provizoriu.
3. DUMPINGUL
3.1. INDIA
3.1.1. OBSERVAȚIE PRELIMINARĂ
(15)
La considerentul 14 din regulamentul provizoriu, Comisia a constatat că un producător-exportator indian nu a putut fi considerat parte care a cooperat și că, prin urmare, constatările privind această societate s-au efectuat pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(16)
După prezentarea constatărilor provizorii societății Star Oxochem Pvt. Ltd, aceasta a furnizat explicații și precizări suplimentare cu privire la informațiile prezentate anterior în cadrul anchetei de către această societate. De asemenea, aceasta a solicitat să fie audiată de Comisie și de consilierul-auditor din cadrul Direcției Generale Comerț. Societatea a susținut că, dat fiind că aceasta a furnizat un răspuns la chestionar și având în vedere faptul că serviciile Comisiei au vizitat sediul societății, precum și în lumina explicațiilor și precizărilor suplimentare furnizate, nu ar fi adecvat să fie tratată în continuare ca producătorii-exportatori care nu au cooperat în niciun fel la anchetă.
(17)
Având în vedere cele de mai sus, în special explicațiile și precizările suplimentare furnizate, serviciile Comisiei consideră că pot folosi o parte a informațiilor originale, și anume datele referitoare la prețurile de export, întrucât acestea s-au dovedit a fi fiabile. Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum s-a stabilit în considerentul 14 din regulamentul provizoriu, constatările provizorii sunt numai parțial menținute, iar constatările în legătură cu această societate se bazează parțial pe datele disponibile, și, parțial, pe propriile sale prețuri de export, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) și cu articolul 18 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3.1.2. VALOAREA NORMALĂ
(18)
Nu au fost prezentate observații în legătură cu metodologia de calcul a valorii normale pentru India. În consecință, constatările de la considerentele 15-18 din regulamentul provizoriu sunt confirmate cu privire la societatea cooperantă.
(19)
Cu privire la Star Oxochem, și luând în considerare constatările menționate anterior (considerentele 16-17), valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) din regulamentul de bază. Prin urmare, valoarea normală pentru societatea în cauză a fost determinată pe baza mediei ponderate pentru o cantitate reprezentativă din vânzările interne realizate de cealaltă societate care a cooperat, Punjab Chemicals.
3.1.3. PREȚUL DE EXPORT
(20)
În absența oricăror observații, stabilirea prețului de export, astfel cum se menționează la considerentul 19 din regulamentul provizoriu, este confirmată cu privire la Punjab Chemicals.
(21)
Având în vedere constatările prezentate mai sus la considerentele 16-17, prețul de export pentru Star Oxochem este stabilit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau de plătit de către clienți independenți pentru produsul în cauză atunci când este exportat către Uniune.
3.1.4. COMPARAȚIE
(22)
În lipsa oricăror observații cu privire la comparația dintre valoarea normală și prețurile de export, se confirmă considerentele 20 și 21 din regulamentul provizoriu în ceea ce privește producătorul cooperant, Punjab Chemicals.
(23)
Cu privire la Star Oxochem, au fost efectuate ajustări în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, pe baza cotelor verificate ale Punjab Chemicals.
3.1.5. MARJA DE DUMPING
(24)
Nu s-au formulat observații privind concluziile provizorii ale Comisiei în legătură cu producătorul care a cooperat. În consecință, marja de dumping prezentată la considerentele 22 și 23 din regulamentul provizoriu se confirmă.
(25)
Cu privire la Star Oxochem, având în vedere considerațiile de mai sus, marja de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este de 31,5 %.
(26)
Având în vedere nivelul slab de cooperare din partea Indiei (sub 80 %), s-a considerat, în mod provizoriu, că tranzacția părții cooperante care a făcut obiectul celui mai important dumping este metoda cea mai adecvată pentru a stabili marja de dumping la nivel național. Această tranzacție nu este excepțională nici din punct de vedere al cantității, nici din punct de vedere al prețului, prin urmare se consideră că este un eșantion reprezentativ care duce la un rezultat rezonabil și proporțional în ceea ce privește marja de dumping stabilită pentru producătorul cooperant.
(27)
Ținând seama de cele sus-menționate, se confirmă constările enunțate la considerentele 24 și 25 din regulamentul provizoriu.
(28)
Pe această bază, marjele definitive de dumping pentru India, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
Societatea
Marja de dumping definitivă
Punjab Chemicals și Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Toate celelalte societăți
43,6 %
3.2. REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ
3.2.1. TRATAMENTUL CA SOCIETATE CARE FUNCȚIONEAZĂ ÎN CONDIȚIILE UNEI ECONOMII DE PIAȚĂ („TEP”)/TRATAMENTUL INDIVIDUAL („TI”)
(29)
Astfel cum se prevede în regulamentul provizoriu, un grup de societăți chineze a solicitat TEP, sau, în caz contrar, TI, în timp ce alt grup de societăți chineze a solicitat doar TI. Conform considerentelor 26-32 din regulamentul provizoriu, cererea de acordare a TEP a fost respinsă, iar celor două grupuri de societăți li s-a acordat provizoriu TI.
(30)
Nu s-au formulat observații în ceea ce privește aceste constatări provizorii și considerentele 26-32 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
3.2.2. ȚARĂ ANALOAGĂ
(31)
Nu s-au primit observații suplimentare privind alegerea provizorie a țării analoage. Prin urmare, considerentele 33-34 din regulamentul provizoriu se confirmă.
3.2.3. VALOAREA NORMALĂ
(32)
În regulamentul provizoriu, s-a explicat că au fost stabilite, de către Comisie, valori normale separate atât pentru acidul oxalic nerafinat, cât și pentru acidul oxalic rafinat. În timp ce valoarea normală pentru acidul oxalic nerafinat a fost determinată pe baza valorii normale stabilite pentru India, valoarea normală pentru acidul oxalic rafinat, care nu este produs în India, a fost compusă pe baza costurilor de fabricație pentru acidul oxalic nerafinat din India, ajustate cu o creștere de 12 %, pentru a lua în considerare costurile suplimentare de producție, plus costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale și profitul.
(33)
Ambii producători cooperanți din China au contestat creșterea de 12 % pentru costurile suplimentare de producție, susținând că aceste costuri suplimentare nu au fost verificate de Comisie și par să fie doar o estimare aproximativă bazată pe o metodologie care nu a fost comunicată acestora la momentul comunicării provizorii. Unul dintre producătorii-exportatori a afirmat că a estimat costul suplimentar de producție la doar 5 %, deși nu și-a susținut această afirmație cu dovezi justificative suplimentare.
(34)
Se remarcă faptul că această creștere a fost stabilită pe baza informațiilor furnizate de înșiși producătorii-exportatori chinezi cooperanți. În primul rând, se remarcă faptul că aceeași societate care susține în prezent că costul suplimentar de producție este de numai aproximativ 5 %, a menționat inițial în mod explicit un nivel de 10-15 % pentru cheltuielile suplimentare în formularul de cerere TEP/TI. În al doilea rând, în cursul vizitelor de verificare la sediile societăților, ambii producători-cooperanți au confirmat că cheltuielile suplimentare pentru fabricarea acidului oxalic rafinat în comparație cu acidul oxalic nerafinat au fost în jur de 10-12 %. În al treilea rând, acest din urmă nivel de 10-12 % pentru costurile suplimentare de producție a fost, de asemenea, sprijinit prin calculele industriei din Uniune. Ținând seama de informațiile furnizate de producătorii cooperanți, s-a considerat adecvată o creștere cu 12 %.
(35)
Prin urmare, în lipsa oricăror altor informații probate sau documente justificative care să justifice o creștere mai mică, concluziile de la considerentele 35-37 din regulamentul provizoriu se confirmă.
3.2.4. PREȚUL DE EXPORT
(36)
Ambilor producători-exportatori din RPC li s-a acordat TI, în consecință, prețul de export pentru aceștia a fost determinat pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite de către primul client independent din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(37)
În lipsa observațiilor cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul 38 din regulamentul provizoriu.
3.2.5. COMPARAȚIE
(38)
Unul dintre producătorii cooperanți a afirmat că cheltuielile de vânzare, administrative și alte cheltuieli generale nu ar trebui să fie eliminate din prețul de export ca ajustare, conform articolului 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază. Producătorul a afirmat că costurile cu vânzarea directă ale operatorului său comercial afiliat au fost deja eliminate din prețul de export în scopul de a ajunge la prețul franco fabrică pentru compararea cu valoarea normală pe aceeași bază.
(39)
Producătorul a susținut că operatorul său afiliat era o filială deținută în întregime și, ținând seama de strategia de distribuire a profitului din export în cadrul grupului, nu percepea niciun comision. Mai mult, conform afirmațiilor societății, restul de cheltuieli de vânzare, administrative și alte cheltuieli generale reprezentau costurile combinate de funcționare a întreprinderii și nu erau cheltuieli direct legate de vânzări și, prin urmare, nu ar trebui să fie eliminate din prețul de export.
(40)
Articolul 2 alineatul (10) litera (i) din regulamentul de bază prevede că termenul „comisioane” include și marja încasată de un operator comercial în cazul în care funcțiile unui astfel de operator comercial pot fi asimilate celor ale unui agent care lucrează pe bază de comision. Prin urmare, este irelevant dacă un comision a fost plătit efectiv sau nu. Ceea ce este important este dacă operatorul a revândut mărfurile cu o majorare și dacă funcțiile acestuia au fost similare cu cele ale unui agent.
(41)
Probele aflate la dosar, obținute înainte de și în timpul inspecției societății comerciale, arată că respectivul operator comercial a vândut, în cursul PA, acid oxalic fabricat de producătorul afiliat unui client din UE. În același timp, producătorul exporta, de asemenea, direct aceluiași client din UE. În consecință, operatorul economic afiliat a duplicat efortul producătorului cu personal diferit într-un alt birou dintr-un alt oraș, ceea ce a cauzat costuri proprii care se reflectă în prețul lor la export.
(42)
De asemenea, din elementele de probă aflate la dosar, este clar că operatorul comercial a achiziționat mărfuri de la producătorul-exportator afiliat, pe care le-a revândut, cu o majorare, în nume propriu, după ce a încheiat el însuși negocierile cu privire la prețuri cu clientul independent final.
(43)
Au fost, de asemenea, colectate probe cu privire la operatorul comercial care asigură funcțiile de agent. Aceste probe arată, în primul rând, că producătorul a vândut cantități semnificative din produsul în cauză direct către UE, precum și că a exportat către UE prin intermediul operatorului economic asociat. Doar aproximativ o treime din vânzările în UE au fost efectuate prin intermediul acestui operator economic. Operatorul economic a revândut acid oxalic și de la alți producători independenți. Din probele la dosar rezultă că mai mult de jumătate din achizițiile de acid oxalic efectuate de operator proveneau de la furnizori independenți și mai puțin de jumătate din achiziții proveneau de la producătorul său asociat.
(44)
Prin urmare, operatorul nu a putut fi considerat ca fiind departamentul intern de vânzări la export al producătorului-exportator, în pofida relației acestuia cu producătorul-exportator.
(45)
De asemenea, este evident, conform dovezilor prezentate și verificate, că operatorul comercial plătește numai pentru mărfurile furnizate de producătorul-exportator odată ce clientul din UE a plătit operatorul comercial. Riscul financiar, prin urmare, aparține producătorului și nu operatorului comercial.
(46)
Așadar, concluzia este că funcțiile acestor operatori comerciali sunt similare celor ale unui agent care lucrează pe bază de comision. În consecință, afirmația că nu ar trebui să se efectueze ajustări pentru comision, conform articolului 2 alineatul (10) litera (i), este respinsă.
(47)
De asemenea, afirmația potrivit căreia cheltuielile de vânzare, administrative și alte cheltuieli generale nu ar trebui să fie luate în considerare deoarece nu includ cheltuieli direct legate de vânzare nu poate fi acceptată. Astfel de costuri globale au un impact asupra structurii costurilor societății și, prin urmare, afectează prețul de export. În consecință, o parte din aceste costuri au fost retrase din prețul la export, pentru a permite o comparație echitabilă a valorii normale cu prețul de export franco fabrică. Afirmația este respinsă.
(48)
Comisionul a fost stabilit pe baza marjei de profit a unui importator independent din UE și nu pe baza marjei efective a operatorului economic, care a fost semnificativ mai mare. Această metodologie a fost considerată mai adecvată deoarece marja reală ar fi trebuit să se bazeze pe prețurile de transfer intern, care nu reflectă condițiile reale ale pieței.
(49)
În lipsa oricăror observații suplimentare cu privire la comparația dintre valoarea normală și prețul de export, se confirmă considerentele 39-44 din regulamentul provizoriu.
3.2.6. MARJELE DE DUMPING
(50)
Un grup de producători-exportatori a afirmat că marjele de dumping individuale ar trebui să fie stabilite separat pentru acidul oxalic nerafinat și cel rafinat. Aceștia au susținut că, deși marjele de dumping au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză în funcție de tip, a fost stabilită o marjă comună de dumping pentru ambele tipuri de acid oxalic. Acestea au susținut că ar fi mai potrivită stabilirea unei marje de dumping pentru fiecare tip de acid oxalic deoarece grupul este format din două societăți producătoare dintre care una produce acid oxalic rafinat, iar cealaltă acid oxalic nerafinat.
(51)
Acidul oxalic nerafinat poate fi înlocuit cu acid oxalic rafinat. Ambele tipuri de acid oxalic sunt incluse la același cod NC, iar tipurile diferite nu pot fi ușor diferențiate unul de altul. Puritatea acidului oxalic este aceeași, diferența constă în nivelurile de alte produse rămase în „deșeurile” produse. Deoarece ambele se încadrează în definiția produsului în cauză, a fost stabilită o marjă de dumping în conformitate cu practica obișnuită. Ținând cont de diferența semnificativă de prețuri dintre cele două tipuri și de dificultățile la diferențierea acestora, marjele de dumping individuale pentru acid oxalic rafinat și nerafinat ar duce la creșterea riscului de circumvenție. Cererea de a se acorda marje de dumping individuale pentru acid oxalic rafinat și nerafinat este respinsă și marjele de dumping stabilite la considerentele 45 și 46 din regulamentul provizoriu se confirmă.
(52)
În sfârșit, același grup de producători-exportatori a pus în discuție diferitele marje de dumping stabilite pentru cele două grupuri de producători-exportatori din RPC și a solicitat clarificări privind metodologia de calcul și clasificarea acidului oxalic nerafinat și rafinat, având în vedere diferența marjelor de dumping constatate la cele două grupuri de exportatori.
(53)
Aceeași metodologie a fost utilizată pentru cele două grupuri de producători-exportatori din RPC, iar prețul de export mediu ponderat al produsului în cauză include atât acidul oxalic nerafinat, cât și acidul oxalic rafinat. Explicația pentru diferitele marje de dumping se referă, prin urmare, doar la ponderea relativă a exporturilor de respectivele tipuri, având în vedere că acidul oxalic rafinat se vinde, în mod normal, la un preț mai mare decât cel nerafinat.
(54)
Marjele definitive de dumping, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se ridică la:
Societatea
Marja de dumping definitivă
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd și Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
În lipsa altor observații cu privire la marjele de dumping, se confirmă considerentele 47-48 din regulamentul provizoriu.
(56)
Pe această bază, nivelul de dumping la nivel național se stabilește definitiv la 52,2 % din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, și se confirmă considerentul 49 din regulamentul provizoriu.
4. PREJUDICIUL
4.1. PRODUCȚIA DIN UNIUNE ȘI INDUSTRIA DIN UNIUNE
(57)
Un producător-exportator a afirmat că trimiterea la doi producători din Uniune, care constituie industria din Uniune, de la considerentele 50 și 51 din regulamentul provizoriu (reclamantul și un al doilea producător necooperant) nu reflectă în mod corespunzător situația în ceea ce privește indicatorii macroeconomici. De asemenea, s-a afirmat că datele privind producătorul necooperant, precum și datele provenite de la un al treilea producător din Uniune, care ar fi oprit producția de AO, ar trebui să nu fie luate în considerare și nu ar trebui incluse în anumiți indicatori macroeconomici (a se vedea considerentele 72, 74 și 78 din regulamentul provizoriu). În primul rând, se confirmă faptul că, în mod contrar celor afirmate la considerentele 50 și 51 din regulamentul provizoriu, existau de fapt trei producători de produs în cauză în Uniune, în timpul perioadei examinate, care constituiau industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, reprezentând 100 % din producția Uniunii. În al doilea rând, afirmația că cifrele aparținând producătorului necooperant și că încetarea funcționării celui de-al treilea producător din Uniune din 2008 nu ar trebui avute în vedere este respinsă, deoarece este corect să fie incluse toate cifrele legate de perioada examinată în vederea analizei prejudiciului pentru a avea cea mai bine informată perspectivă asupra situației economice a industriei din Uniune, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(58)
Același producător-exportator a susținut, de asemenea, că motivele pentru care acest al treilea producător și-a încetat producția de produs similar nu au fost examinate în mod corespunzător în cursul anchetei. Cu toate acestea, acest aspect a fost examinat în cursul anchetei, iar societatea comercială a invocat faptul că pur și simplu și-a încetat producția de produs similar din „motive interne” fără a furniza explicații suplimentare. În plus, un producător-exportator a fost de acord cu această explicație și a susținut că decizia de a înceta producția nu a fost provocată de supoziția privind practicile de dumping din partea producătorilor-exportatori din China, astfel contrazicând informațiile care au fost puse la dispoziție de către reclamant în versiunea neconfidențială a plângerii, în care se afirmă că „[numele societății] și-a încetat producția, odată pentru totdeauna, închizând fabrica din cauza dumpingului agresiv practicat de China și India”. Cu toate acestea, producătorul-exportator nu a furnizat informații diferite cu privire la presupusele cifrele de producție referitoare la acest al treilea producător din Uniune. Prin urmare, acest aspect nu contrazice faptul că datele legate cel de-al treilea producător din UE ar putea fi utilizate în prezenta anchetă.
(59)
Un alt producător-exportator a susținut că pragul minim pentru reprezentativitate la deschiderea anchetei nu a fost comunicat în mod adecvat și, de fapt, nu a fost respectat. Astfel cum se menționează la considerentul 2 din regulamentul provizoriu, reclamantul a reprezentat mai mult de 25 % din totalul producției de acid oxalic din Uniune și niciun producător nu și-a prezentat opoziția înainte de deschiderea anchetei. O notă de informare a fost disponibilă în dosarul neconfidențial, care sintetizează rezultatele analizei reprezentativității la deschiderea procedurii. Mai mult, analiza prejudiciului, efectuată în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, acoperă o proporție majoră din industria din Uniune.
(60)
În absența oricăror observații ulterioare legate de definiția producției din Uniune și a industriei din Uniune, se confirmă considerentele 50 și 51 din regulamentul provizoriu, sub rezerva clarificării de la considerentul 57 de mai sus.
4.2. STABILIREA PIEȚEI RELEVANTE DIN UNIUNE
(61)
Un producător-exportator a susținut faptul că utilizarea captivă de acid oxalic nu ar trebui să fie luată în considerare pentru determinarea unor indicatori de prejudiciu și, în orice caz, ar trebui aplicată aceeași abordare coerentă a tuturor indicatorilor de prejudiciu. Cu toate acestea, separarea între piața captivă și piața liberă a fost explicată la considerentele 52, 53 și 55 din regulamentul provizoriu și, în conformitate cu regulamentul de bază, analiza s-a concentrat în principal asupra pieței libere, chiar dacă utilizarea pe ambele piețe a fost inclusă în determinarea unor indicatori de prejudiciu, astfel cum se indică la considerentul 55. Într-adevăr, anumiți indicatori de prejudiciu pot fi examinați numai în ceea ce privește utilizarea produsului similar pe piața liberă deoarece, având în vedere însăși natura vânzărilor captive, acești indicatori pot fi denaturați prin relația între vânzător și cumpărător. Prin urmare, se respinge acest argument.
(62)
În lipsa oricăror altor observații cu privire la stabilirea pieței relevante din Uniune, se confirmă considerentele 52-55 din regulamentul provizoriu.
4.3. CONSUMUL LA NIVELUL UNIUNII
(63)
În lipsa oricăror observații cu privire la consumul din Uniune, se confirmă considerentele 56-58 din regulamentul provizoriu.
5. IMPORTURILE ORIGINARE DIN ȚĂRILE ÎN CAUZĂ
5.1. EVALUAREA CUMULATIVĂ A EFECTELOR IMPORTURILOR ÎN CAUZĂ
(64)
În lipsa oricăror observații privind evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză, se confirmă considerentele 59-62 din regulamentul provizoriu.
5.2. VOLUMUL ȘI COTA DE PIAȚĂ A IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING ORIGINARE DIN ȚĂRILE ÎN CAUZĂ
(65)
În lipsa oricăror altor observații referitoare la volumul și cota de piață a importurilor din țările în cauză, se confirmă considerentele 63 și 64 din regulamentul provizoriu.
5.3. PREȚUL IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING ȘI SUBCOTAREA PREȚURILOR
(66)
După cum se prevede la considerentul 144 din regulamentul provizoriu, la calcularea marjei de dumping, prețurile medii de import ale producătorilor-exportatori cooperanți din RPC și India au fost ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește costurile de import și taxele vamale. Un producător-exportator a susținut totuși că Comisia a omis să cuprindă în întregime un procent de 6,5 % corespunzător taxei vamale normale la calcularea marjei de prejudiciu. S-a considerat că această afirmație a fost fondată, iar calcularea marjelor de prejudiciu a fost corectată pentru acest producător-exportator, precum și pentru ceilalți producători-exportatori cooperanți. Cu toate acestea, acest lucru nu a avut un impact asupra măsurilor definitive propuse, după cum se indică la considerentul 87 de mai jos.
(67)
În absența altor observații privind efectele importurilor care fac obiectul unui dumping și a subcotării prețurilor, considerentele 65-68 din regulamentul provizoriu se confirmă.
6. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(68)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 57 de mai sus, un producător-exportator a afirmat că cifrele referitoare la un al treilea producător din Uniune care a încetat producția de acid oxalic în 2008 nu ar fi trebuit incluse în unii indicatori macroeconomici (a se vedea considerentele 72, 74 și 78 din regulamentul provizoriu). Cu toate acestea, în realitate, există trei producători de produs similar în Uniune care constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază, care reprezintă 100 % din producția Uniunii pe parcursul întregii perioade examinate, deși un producător a încetat producția de acid oxalic înainte de PA. Afirmația că cifrele referitoare la cel de-al treilea producător din Uniune, care a și-a încetat activitatea în 2008, nu ar trebui să fie luate în considerare este respinsă, deoarece este corect să se includă toate cifrele legate de producție aferente perioadei luate în considerare pentru determinarea situației economice a industriei din Uniune.
(69)
Același producător-exportator a susținut că, în pofida pretinsei erori menționate la considerentul 66 de mai sus, cifrele privind numărul de angajați, totalul salariilor anuale și costurile medii cu forța de muncă per angajat din tabelul 6 din regulamentul provizoriu nu corespund. Cu toate acestea, producătorul-exportator nu a făcut referire la cifra corectă atunci când a afirmat că salariile medii au crescut cu 21 %, în realitate, cifra corectă este de 19 %.
(70)
Cu privire la criza economică, considerentele 95-97 din regulamentul provizoriu arată clar că importurile din țările în cauză continuă să câștige cotă de piață în pofida scăderii consumului, ceea ce a avut un impact negativ asupra diferiților indicatori de prejudiciu, precum volumul vânzărilor, ocuparea forței de muncă, capacitatea de producție și cota de piață.
(71)
În lipsa oricăror altor observații privind considerentele 69-94 din regulamentul provizoriu, aceste considerente se confirmă.
7. CONSTATARE PRIVIND PREJUDICIUL
(72)
Un producător-exportator a susținut că, în mod contrar constatărilor provizorii, industria din Uniune nu a suferit niciun prejudiciu material. S-a afirmat că, în ansamblu, tendințele negative cu privire la industria din Uniune au fost cauzate de efectele crizei economice din 2008 și de includerea eronată a informațiilor referitoare la cel de-al treilea producător din Uniune care și-a încetat producția în 2008, care au contribuit la o reprezentare eronată a situației prejudiciului. Cu toate acestea, astfel cum se menționează mai sus, includerea celui de-al treilea producător a fost considerată a fi corectă, iar cota de piață a țărilor în cauză a continuat să crească în ciuda crizei.
(73)
În consecință, se confirmă considerentele 94-98 din regulamentul provizoriu, care concluzionează că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
8. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(74)
Un producător-exportator a afirmat că includerea datelor referitoare la un al treilea producător din Uniune care a încetat producția de acid oxalic în 2008 a denaturat constatările provizorii cu privire la analiza legăturii de cauzalitate, care ar trebui să se bazeze numai pe producătorii actuali. Precum în cazul analizei prejudiciului menționată mai sus, s-a constatat că, dimpotrivă, neincluderea acestui al treilea producător ar denatura constatările referitoare la produsul similar. Cu toate acestea, după cum s-a menționat la considerentul 57 de mai sus, datele relevante pentru această societate comercială ar trebui să fie, de asemenea, incluse în analiza situației industriei din Uniune, iar acest argument este, prin urmare, respins.
(75)
Un producător-exportator a susținut că, deoarece volumul de import al importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut în timp ce situația rentabilității industriei din Uniune s-a îmbunătățit, importurile care fac obiectul unui dumping nu ar fi putut reprezenta cauza principală a prejudiciului. Cu toate acestea, această îmbunătățire minoră a rentabilității nu infirmă constatarea că rentabilitatea generală a rămas extrem de scăzută și sub nivelul normal de profit de 8 %. Mai mult, în pofida faptului că consumul a crescut în mod semnificativ în 2008 și din nou în decursul PA, industria din Uniune a pierdut 9 % din cota de piață față de importurile din China pe parcursul perioadei examinate.
(76)
Un alt producător-exportator a susținut că, pe baza informațiilor disponibile, industria din Uniune a atins, în PA, o marjă de profit care a fost foarte aproape de ținta de profit de 8 %. Deoarece informațiile privind profiturile se referă la un singur producător din Uniune, nivelurile exacte de profit nu pot fi publicate. Totuși, după cum se menționează la considerentul 88 din regulamentul provizoriu, reclamantul a avut un profit mic în PA, după ce a înregistrat pierderi în 2009. Ipotezele pe care producătorul-exportator le-a folosit pentru a concluziona că profitul obținut în timpul PA ar fi fost aproape de profitul țintă nu au fost, de fapt, corecte, deoarece nu au inclus datele financiare și de producție ale reclamantului, care, din motive de confidențialitate, nu au putut fi dezvăluite. Nivelul de profit al reclamantului a fost verificat în detaliu, inclusiv în cadrul unei vizite de verificare la fața locului și, în consecință, s-a constatat că afirmațiile potrivit cărora profitul obținut în timpul PA ar fi fost aproape de profitul țintă nu sunt corecte.
(77)
În lipsa oricăror altor observații privind legătura de cauzalitate, se confirmă considerentele 99-122 din regulamentul provizoriu.
9. INTERESUL UNIUNII
(78)
Doi importatori au susținut că măsurile ar putea determina o penurie de acid oxalic în UE. Aceștia susțin că industria din Uniune nu poate satisface cererea din UE de acid oxalic.
(79)
Ancheta a arătat că, în timpul PA, reclamantul avea capacități neutilizate. De asemenea, reclamantul a declarat că, în prezent, acesta își crește producția, chiar dacă, deoarece producția de produs în cauză se bazează pe reacții chimice, creșterea utilizării capacității de producție va presupune o anumită perioadă de timp. Cu toate acestea, pe baza datelor privind consumul din UE și capacitatea totală a UE, se poate considera că reclamantul este capabil să satisfacă cererea totală a Uniunii de acid oxalic nerafinat îndată ce produce aproape la capacitate maximă. În ceea ce privește acidul oxalic rafinat, se reamintește faptul că o mare parte din acest produs este utilizată la fabricarea de produse care sunt ulterior exportate, utilizatorii putând opera în regim de perfecționare activă. În plus, principalul exportator chinez de acid oxalic rafinat este cel cu cea mai mică taxă propusă (14,6 %).
(80)
Mai mult, reclamantul a susținut că piața globală pentru acidul oxalic (nerafinat) este dominată de producătorii chinezi care stabilesc nivelul prețurilor pentru acest produs. În prezent, producătorii chinezi sunt mai preocupați de piața lor internă și nu se poate exclude faptul că, în absența unor măsuri și având în vedere dispariția probabilă a singurului producător de acid oxalic nerafinat rămas în UE, utilizatorii din UE s-ar confrunta cu probleme de securitate a aprovizionării, care s-ar putea manifesta prin penurii cronice și prețuri de oligopol.
(81)
Un alt importator/utilizator din aval, care operează pe un segment de piață diferit de cel anterior, a afirmat că existența măsurilor provizorii a avut un impact negativ asupra rentabilității propriilor produse pentru care acidul oxalic este principala materie primă, fără a oferi totuși detalii suplimentare. Această societate comercială a fost invitată să participe la o audiere pentru a detalia aceste preocupări și pentru a furniza probe, dar nu a reacționat în acest sens. Prin urmare, aceste afirmații nu au putut fi verificate.
(82)
În lipsa oricăror altor observații cu privire la interesul Uniunii, se confirmă considerentele 123-139 din regulamentul provizoriu.
10. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
10.1. NIVELUL DE ELIMINARE A PREJUDICIULUI
(83)
După cum se menționează la considerentul 66 de mai sus, un producător-exportator a susținut că Comisia a omis să cuprindă un procent de 6,5 % corespunzător taxei vamale normale la calcularea marjei de prejudiciu. Această afirmație a fost considerată parțial corectă deoarece, în cazul unor importuri livrate clientului din UE după vămuire, taxa vamală a fost subestimată. Prin urmare, marjele de prejudiciu au fost corectate în consecință, fără a avea totuși un impact semnificativ asupra măsurilor definitive propuse (a se vedea considerentul 87 de mai jos).
(84)
Având în vedere constatările la care s-a ajuns cu privire la Star Oxochem, o marjă de prejudiciu a fost, de asemenea, stabilită pentru acest producător-exportator pe baza aceleiași metodologii de calcul ca cea menționată la considerentele 142-144 din regulamentul provizoriu.
(85)
În lipsa observațiilor cu privire la nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 145-148 din regulamentul provizoriu.
10.2. FORMA ȘI NIVELUL TAXELOR
(86)
Ținând seama de cele menționate anterior și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie o taxă antidumping definitivă la nivelul marjelor de dumping constatate, deoarece, pentru toți producătorii-exportatori în cauză, marjele de prejudiciu constatate sunt superioare marjelor de dumping.
(87)
Pe baza celor de mai sus, marjele de dumping și de prejudiciu se stabilesc după cum urmează:
Denumirea societății/grupului
Marja de prejudiciu (%)
Marja de dumping (%)
Taxa provizorie (%)
Taxa propusă (%)
India
Punjab Chemicals și Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Toate celelalte societăți
47,9
43,6
43,6
43,6
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd și Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Toate celelalte societăți
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate menționată în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa la nivel de țară aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, așadar, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din India și RPC fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(89)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei vamale antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxelor.
(90)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere recomandarea de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de acid oxalic originar din RPC și India. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare comunicării finale.
(91)
S-a ținut seama în mod corespunzător de observațiile transmise de părțile interesate. Niciuna dintre observații nu a fost în măsură să modifice constatările anchetei.
(92)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai exportatorilor care nu cooperează, dar și acelor societăți care nu au efectuat niciun export pe durata PA. Cu toate acestea, societățile din urmă sunt invitate, de îndată ce îndeplinesc cerințele prevăzute la articolul 11 alineatul (4) al doilea paragraf din regulamentului de bază, să prezinte o cerere de reexaminare în conformitate cu articolul respectiv, pentru ca situația lor să fie examinată individual.
10.3. PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXELOR PROVIZORII
(93)
Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive instituite. În cazul în care taxele definitive sunt mai mici decât taxele provizorii, suma impusă provizoriu care depășește nivelul taxelor antidumping definitive ar trebui să fie returnată.
11. ANGAJAMENTE
(94)
Un producător-exportator din India și doi producători-exportatori din Republica Populară Chineză au oferit angajamente de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(95)
În ultimii ani, produsul în cauză a prezentat o volatilitate considerabilă a prețurilor și, în consecință, nu este potrivit pentru un angajament de preț fix. Pentru a soluționa această problemă, producătorul-exportator din India a oferit o clauză de indexare, fără ca, totuși, să stabilească prețul minim (PMI) respectiv. Se observă, în acest sens, că nu a putut fi stabilită o legătură directă între fluctuația prețurilor și principala materie primă, așadar, indexarea nu se consideră a fi adecvată. Mai mult, nivelul de cooperare al acestei societăți comerciale în timpul anchetei, precum și acuratețea datelor pe care le-a furnizat nu au fost ideale. În consecință, Comisia nu a fost satisfăcută cu privire la posibilitatea de a monitoriza eficient un angajament al acestei societăți comerciale.
(96)
În plus, în ceea ce privește producătorii-exportatori din RPC, ancheta a stabilit că există tipuri diferite de produs în cauză, care nu sunt ușor de distins și care au prețuri considerabil diferite. PMI unic pentru toate tipurile de produse oferit de unul dintre producătorii-exportatori chinezi nu ar elimina, așadar, efectul prejudiciabil al dumpingului. Mai mult, ambii producători-exportatori în cauză din RPC produc tipuri diferite de alte produse chimice și pot vinde aceste produse clienților comuni din Uniunea Europeană prin intermediul societăților comerciale afiliate. Acest fapt ar putea crea un risc grav de compensare încrucișată și ar face foarte dificilă monitorizarea efectivă a angajamentului. PMI-urile diferite propuse de celălalt producător-exportator chinez ar face, de asemenea, ca monitorizarea să fie impracticabilă având în vedere complexitatea distingerii între diferitele tipuri de produs. Pe baza celor de mai sus, se constată că angajamentele oferite nu pot fi acceptate,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de acid oxalic sub formă de dihidrat (număr CUS 0028635-1 și număr CAS 6153-56-6) sau sub formă anhidră (număr CUS 0021238-4 și număr CAS 144-62-7) și în soluție apoasă sau nu, încadrat în prezent la codul NC ex 2917 11 00 (cod TARIC 2917110091) și originar din India și Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco la frontiera Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produsului prezentat în alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilit după cum urmează:
Țara
Societatea
Nivelul taxei antidumping %
Codul adițional TARIC
India
Punjab Chemicals și Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Toate celelalte societăți
43,6
B999
RPC
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Toate celelalte societăți
52,2
B999
(3) Aplicarea nivelului individual al taxei specificat pentru societățile comerciale enumerate la alineatul (2) din prezentul articol este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.
(4) Cu excepția cazurilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse sub formă de taxă antidumping provizorie în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1043/2011 al Comisiei se percep definitiv. Sumele constituite în plus față de valoarea taxelor antidumping definitive se returnează.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 12 aprilie 2012.