PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 511/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 1247/2009 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný Evropským sdružením pro kovy (European Association of Metals, EUROMETAUX) (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby drátů z molybdenu v Unii.
(3)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období šetření“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od března 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly vyjádřit k poskytnutým informacím.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 14. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Status tržního hospodářství - individuální zacházení
(7)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ke zjištěním o statutu tržního hospodářství a individuálním zacházení, potvrzuje se tímto 18. až 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Běžná hodnota
(8)
Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil použití vývozních cen z USA do ostatních zemí (včetně Unie) jako základu pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Místo toho navrhl použít cenu skutečně zaplacenou nebo cenu, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, protože se domnívá, že běžná hodnota stanovená na tomto základě by vedla k nižšímu dumpingovému rozpětí pro ČLR.
(9)
Tentýž výrobce tvrdil, že běžná hodnota by měla být upravena směrem dolů, aby byla zohledněna větší efektivnost, které se těší jako vertikálně integrovaný výrobce, v porovnání s žadatelem nebo výrobcem ve srovnatelné zemi, kteří nemají těžební zařízení na hlavní surovinu, molybdenovou rudu.
(10)
Vzhledem k prvnímu tvrzení je třeba poznamenat, že používání cen zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, v Unii, představuje možnost stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, která se uplatní pouze tehdy, pokud nelze použít ostatní možnosti uvedené v tomto článku. Jelikož při tomto řízení spolupracoval výrobce ze třetí země a bylo tedy možné uplatnit možnost ceny třetí země s tržním hospodářstvím, za niž se výrobek prodává do jiných zemí, neexistuje právní odůvodnění pro uplatnění poslední možnosti stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. a). Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(11)
Vzhledem k druhému tvrzení je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce neposkytl žádné důkazy prokazující, že úroveň integrace výrobce je faktorem, který má vliv na ceny a srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(12)
Některé strany zpochybnily výběr výrobce ve srovnatelné zemi vzhledem ke skutečnosti, že společnost v USA je dceřinou společností žadatele. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že skutečnost, že společnost v navržené srovnatelné zemi je ve spojení s žadatelem, nevylučuje, že obdržené informace jsou důvěryhodné a ověřitelné.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k běžné hodnotě, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 24. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Vývozní cena
(14)
Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se vývozní ceny, potvrzuje se tímto 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Srovnání
(15)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení činí 5 % a představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil způsob, jakým byla tato úprava uplatněna, a tvrdil, že by měla být vypočítána spíše jako faktor snižující vývozní cenu.
(16)
Vzhledem k tomuto tvrzení je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení odmítnuto.
(17)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Dumpingová rozpětí
(18)
Na základě výše uvedeného se tímto potvrzuje celostátní dumpingové rozpětí ve výši 68,4 % stanovené v 28. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(19)
Je třeba připomenout, že v zájmu ochrany důvěrných obchodních informací jediného výrobce v Unii, který plně spolupracoval, jsou veškeré níže uvedené číselné údaje související s citlivými informacemi indexovány nebo uvedeny v určitém rozpětí.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k výrobě v Unii, potvrzuje se tímto 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(22)
Pokud jde o 33. bod odůvodnění prozatímního nařízení, je třeba poznamenat, že na základě připomínek, které obdržela jedna zúčastněná strana, byla zjištěna tisková chyba. Účetní období („ÚO“) 2005 výrobce v Unii zahrnuje období od 1. března 2005 do 28. února 2006, a nikoliv období od 1. března 2004 do 28. února 2005, jak je uvedeno v tomto bodě odůvodnění. Začátkem pro posouzení újmy byl tedy ve skutečnosti březen 2005.
4.3 Spotřeba v Unii
(23)
Je třeba připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena připočtením objemu prodeje známých výrobců v Unii k veškerému dovozu ze třetích zemí podle údajů Eurostatu. Dále se připomíná, že jelikož kód KN, pod nímž je dotčený výrobek deklarován, zahrnuje rovněž jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, a jelikož neexistují zvláštní dovozní statistiky pouze pro dotčený výrobek, byly údaje Eurostatu upraveny v souladu s metodou navrženou v podnětu. Tato metoda je založena na srovnání hodnot dovozu z ČLR s hodnotami prodeje výrobců v Unii.
(24)
Nicméně v prozatímní fázi korespondovaly použité údaje o dovozu s kalendářními roky, zatímco objemy prodejů známých výrobců byly založeny na účetních obdobích. Jedna zúčastněná strana poukázala na tento rozdíl v období použitém pro stanovení spotřeby a tvrdila, že také dovozy by měly vycházet z účetních období.
(25)
Toto tvrzení se mělo za platné, a proto byly údaje Eurostatu upraveny, aby odpovídaly stejným obdobím, a to účetním obdobím. V důsledku toho byly údaje o spotřebě v Unii uvedené v tabulce 1 prozatímního nařízení upraveny takto (nové údaje tak, jak jsou uvedeny zde v tabulce 1):
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
403
396
430
396
358
Index 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
Celkový objem spotřeby drátu z molybdenu v Unii se za posuzované období snížil o 11 %. Poptávka v roce 2006 mírně klesla o 2 % a v roce 2007 vzrostla o 9 %, načež v roce 2008 a v posuzovaném období poklesla v souvislosti s negativním dopadem hospodářské krize.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR
4.4.1 Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(27)
Po přijetí argumentu uvedeného v (25). bodě odůvodnění následuje níže tabulka s revidovanými celkovými objemy dovozu, podíly na trhu a cenami čínských drátů z molybdenu na trhu Unie v posuzovaném období. Je třeba poznamenat, že tato revize neměla vliv na objem dovozu z dotčené země během období šetření.
Tabulka 2
Celkový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
42
56
87
100
97
Index 2005 = 100
100
133
207
238
231
Podíl na trhu
Index 2005 = 100
100
136
194
243
261
Ceny (v EUR/t)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Index
100
117
105
97
96
Zdroj: Eurostat a údaje uvedené v podnětu
(28)
Z revidovaných údajů v uvedené tabulce 2 vyplývá, že celkově se trendy v objemu dovozu z dotčené země a jejich podíl na trhu uvedené v tabulce 36. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nezměnily. Dumpingový dovoz z ČLR se významně zvýšil ze 42 tun v roce 2005 na 100 tun v roce 2008, tj. více než dvojnásobně. Po nejvyšší hodnotě, jíž bylo dosaženo v roce 2008, tento dovoz během období šetření klesal v souladu s vývojem spotřeby Unie. Podíl dumpingového dovozu na trhu se navíc v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil.
(29)
Nicméně revidované údaje týkající se průměrných cen dovozu vykazují nyní mezi rokem 2005 a obdobím šetření klesající tendenci. Bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období klesly průměrné ceny dovozu z ČLR o 4 %.
4.4.2 Cenové podbízení
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k cenovému podbízení, potvrzuje se tímto 39. a 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Připomíná se, že v souladu s 41. bodem odůvodnění prozatímního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Po přijetí prozatímního nařízení a po drobné úpravě spotřeby Unie v uvedené tabulce 1 byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu revidován následovně, zatímco objem prodeje a průměrné prodejní ceny zůstaly beze změn:
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
99
92
75
68
Podíl na trhu
Index
100
101
86
76
77
Průměrné prodejní ceny
Index
100
86
96
95
92
(34)
Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se v posuzovaném období významně snížil o 32 %. Tento pokles významně převýšil pokles spotřeby, která, jak je uvedeno v tabulce 2, klesla za stejné období o 11 %. To vedlo k významnému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 23 % za stejné období.
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k vývoji prodejních cen, zásob, zaměstnanosti a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 46. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Závěr o tom, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak se uvádí v 58. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se rovněž potvrzuje.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(37)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu v takové míře, že ji lze považovat za podstatnou.
(38)
Připomíná se, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s prudkým nárůstem dumpingového dovozu z ČLR. Po zavedení prozatímních opatření a po revizích údajů o dovozu pocházejícího z ČLR, jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění, objem dovozu a podíl čínských vývozců na trhu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než zdvojnásobil.
(39)
V důsledku revizí dovozní ceny dumpingového dovozu klesly v průběhu posuzovaného období o 4 %, ale byly i nadále nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a cenové podbízení dosáhlo v průběhu období šetření 30 až 35 %. Výrobní odvětví Unie následně čelilo cenovému tlaku čínských vývozců trvalejšího rázu, aby zůstalo na trhu Unie konkurenceschopné.
(40)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila existenci příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Argumentovala tím, že neexistuje souvislost mezi finančními výsledky výrobního odvětví Unie a prudkým nárůstem dumpingového dovozu. Zdůraznila, že zatímco dovoz z ČLR v roce 2007 v porovnání s předchozími obdobími podstatně vzrostl, výrobní odvětví Unie se v tomto roce dostalo ze ztráty do zisku.
(41)
V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že mezi rokem 2005 a obdobím šetření se dovoz více než zdvojnásobil, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie podstatně klesl o 32 %, což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 % v témže období. Všechny ostatní ukazatele újmy, například výroba, využití kapacity, investice, ziskovost a peněžní tok, zároveň vykazovaly v průběhu tohoto období výrazné klesající tendence. Za druhé šetření ukázala, že slabé výsledky výrobního odvětví Unie souvisely se snížením cen ve snaze získat zpět důležité zákazníky ztracené díky čínským vývozcům. Pokud jde o rok 2007, výrobní odvětví Unie pokračovalo ve svých pokusech získat zpět své zákazníky úsilím o racionalizaci s cílem udržet nízké pořizovací náklady a být schopno konkurovat nízkým cenám dumpingového dovozu. Proto se závěry uvedené v 63. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení považují za platné, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(42)
Na základě výše uvedených skutečností lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl během období šetření značně negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.2 Účinek jiných činitelů
(43)
Připomíná se, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i ostatní činitelé, konkrétně vývoj poptávky, vývoj nákladů výrobního odvětví Unie, jeho vývozní výkonnost a konečně možný dopad dovozu z jiných zemí.
(44)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné činitele, konkrétně i) zmenšení poptávky v důsledku hospodářské krize a změn v technologiích a ii) vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.
(45)
Pokud jde o pokles spotřeby, je třeba poznamenat, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl podstatně více (-32 %) než činil pokles spotřeby Unie (-11 %), což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 %. Zároveň se výrazně zvýšil podíl čínských vývozců na trhu, který se více než zdvojnásobil. Proto se má za to, že závěr uvedený v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení lze potvrdit, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(46)
Pokud jde o vývozní výkonnost, vývozní prodej výrobního odvětví Unie opravdu vykazoval klesající tendence z důvodů uvedených v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (tj. v souladu s nepříznivou celosvětovou situací automobilového odvětví od roku 2008). Nicméně šetřením bylo prokázáno, že prodej na vývoz nebyl hlavní obchodní činností výrobního odvětví Unie, jelikož tento prodej nikdy nepřesáhl 17 % jeho prodeje Unie v posuzovaném období. Avšak co je důležitější, kromě 71. a 72. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je třeba poznamenat, že jeho prodejní ceny na vývozním trhu zůstaly nad prodejními cenami v rámci Unie. Jakýkoliv negativní dopad způsobený poklesem objemu prodeje na vývoz je tudíž považován za velmi omezený. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(47)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 83. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2 Zájem dovozců, obchodníků a uživatelů v Unii
(49)
Připomíná se, že navzdory skutečnosti, že bylo kontaktováno mnoho stran, míra spolupráce dovozců, obchodníků a uživatelů při šetření v prozatímní fázi byla velmi nízká. Připomíná se, že v prozatímní fázi plně spolupracoval pouze jeden obchodník se sídlem v Německu a jeden uživatel se sídlem v Itálii.
(50)
Spolupracující uživatel namítal, že v analýze zájmu Unie provedené v prozatímní fázi byl podceněn negativní vliv antidumpingových opatření na jeho podnikání, a tvrdil, že by opravdu měl problém přenést zvýšení nákladů na své zákazníky.
(51)
Připomíná se, že podíl činnosti týkající se dotčeného výrobku na činnosti tohoto uživatele činí 15 až 25 % jeho celkové činnosti. Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření potvrdila, že dopad na celkový zisk společnosti by byl omezený. Tento uživatel má v segmentu zahrnujícím dotčený výrobek silné postavení, zejména pokud jde o spolehlivost a zajištění dodávek pro své zákazníky. Tato skutečnost naznačuje, že tento uživatel bude pravděpodobně schopen přenést přinejmenším část zvýšení nákladů na své zákazníky. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(52)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásili dva uživatelé a jeden dovozce a namítali, že uložení antidumpingového cla bude mít negativní dopad na jejich činnost.
(53)
Podle údajů poskytnutých jedním z těchto dvou uživatelů představuje segment zahrnující dráty z molybdenu 10 až 20 % jeho celkové činnosti. Na základě poskytnutých informací existují náznaky, že zatímco uložení antidumpingového cla bude mít pravděpodobně negativní vliv na část jeho činnosti zahrnující dráty z molybdenu, byl by tento uživatel stále ziskový. Pokud jde o druhého uživatele, nebyla poskytnuta žádná data, která by odůvodnila jeho tvrzení.
(54)
Pokud jde o dovozce, je třeba poznamenat, že poskytnul pouze celkové základní informace, na základě nichž se zdá, že dovoz drátů z molybdenu z ČLR činil 10 až 20 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Pokud jde o podíl činnosti s molybdenem v poměru k celkové činnosti společnosti, činí méně než 7 %. Na základě dostupných informací lze tedy dojít k závěru, že zatímco antidumpingová opatření by měla negativní dopad na segment podnikání zahrnující dráty z molybdenu, celkový dopad na celou činnost společnosti by byl omezený.
(55)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 93. až 96. bod odůvodnění zjištění a závěrů prozatímního nařízení.
6.3 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(56)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásily některé strany a namítaly, že antidumpingová opatření povedou k omezené hospodářské soutěži na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba zopakovat, že jelikož antidumpingové clo by obnovilo rovné podmínky, čínský dovoz by pravděpodobně nadále přicházel na trh Unie, nikoliv však za ceny působící újmu. Mimoto se připomíná, že existují určité alternativní zdroje dodávek. Nebyly poskytnuty žádné podložené důkazy zpochybňující platnost tohoto závěru, a proto se tímto potvrzují závěry uvedené v 97. až 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se zájmu Unie
(58)
Na základě výše uvedeného se potvrzuje, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel z dovozu drátů z molybdenu pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(59)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 101. až 104. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(60)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. V tomto případě by měla být sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy, tj. 64,3 %.
(61)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
7.3 Závazky
(62)
Jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce vyjádřil ochotu nabídnout cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Nicméně této společnosti nebyl přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení a obecným postupem Komise je, že v takovém případě závazky neakceptuje, jelikož nelze individuálně stanovit celní rozpětí. Proto nebylo možné vzít cenový závazek blíže v úvahu.
7.4 Konečný výběr prozatímního cla
(64)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 64,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1247/2009 na dovoz drátu z molybdenu, obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky, se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 511/2010 AL CONSILIULUI
14 iunie 2010
de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsuri provizorii
(1)
Comisia, prin Regulamentul (CE) nr. 1247/2009 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite sârme din molibden originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedurile au fost deschise ca urmare a unei plângeri introduse de Asociația Europeană a Metalelor (EUROMETAUX) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția UE totală de sârme din molibden.
(3)
În conformitate cu considerentul (13) din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a referit la perioada 1 aprilie 2008-31 martie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor pentru evaluarea prejudiciului s-a desfășurat în perioada cuprinsă între martie 2005 și sfârșitul PA („perioada examinată”).
1.2. Procedura ulterioară
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.
(5)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite sârme din molibden originare din RPC și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii („comunicarea concluziilor finale”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(6)
În absența altor comentarii cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele (14) - (17) din regulamentul provizoriu.
3. DUMPING
3.1. Tratamentul ca societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) și tratamentul individual („TI”)
(7)
În absența oricăror observații privind constatările în materie de TEP și TI, se confirmă considerentele (18) și (23) din regulamentul provizoriu.
3.2. Valoarea normală
(8)
După comunicarea constatărilor provizorii, producătorul exportator cooperant a contestat utilizarea prețurilor la export din SUA către alte țări (inclusiv către Uniune) ca bază pentru stabilirea valorii normale pentru RPC. În schimb, acesta a propus utilizarea prețului plătit sau care poate fi plătit în Uniune pentru produsul similar, deoarece a considerat că valoarea normală stabilită pe această bază ar duce la o marjă de dumping mai scăzută pentru RPC.
(9)
Același producător a susținut că valoarea normală ar trebui ajustată în sensul unei reduceri pentru a ține seama de aspectele de eficacitate de care beneficiază ca producător integrat vertical, în comparație cu reclamantul sau cu producătorul din țara analogă, care nu dețin instalații de minerit pentru materia primă, minereul de molibden.
(10)
În ceea ce privește prima afirmație, se subliniază că utilizarea prețurilor plătite sau care pot fi plătite în Uniune este o opțiune prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, care se utilizează numai atunci când celelalte opțiuni prevăzute la același articol nu se pot aplica. Deoarece, în procedurile în cauză, s-a obținut cooperarea din partea unui producător dintr-o țară terță și a fost astfel posibil să se utilizeze opțiunea unui preț dintr-o țară terță cu economie de piață către alte țări, nu există justificări de ordin juridic pentru a aplica această opțiune reziduală prevăzută la articolul 2 alineatul (7) litera (a). Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(11)
În ceea ce privește a doua afirmație, se subliniază că producătorul cooperant nu a furnizat nicio dovadă pentru a demonstra că nivelul de integrare al producătorilor reprezintă un factor care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(12)
Anumite părți au pus la îndoială alegerea producătorului din țara analogă deoarece această societate din SUA este o filială a reclamantului. În acest sens, se menționează că faptul că o societate din țara analogă propusă este o societate afiliată reclamantului nu înseamnă neapărat că informațiile obținute nu sunt fiabile și verificabile.
(13)
În lipsa oricăror alte observații privind valoarea normală, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentele (24)-(25) din regulamentul provizoriu.
3.3. Prețul de export
(14)
În lipsa observațiilor cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul (26) din regulamentul provizoriu.
3.4. Comparația
(15)
Se subliniază că ajustarea la impozitarea indirectă menționată la considerentul 27 din regulamentul provizoriu este 5 % și reprezintă diferența dintre TVA de plată la vânzările pe piața internă și TVA de plată în tranzacțiile de vânzări la export, ținându-se seama de rata de rambursare a TVA din vânzările la export. Producătorul exportator cooperant a contestat modul în care această ajustare a fost aplicată și a susținut că ar trebui să fie calculată ca factor de descreștere a prețului de export.
(16)
În ceea ce privește această afirmație, se menționează că ajustarea s-a bazat pe dispozițiile articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, care prevăd o ajustare la valoarea normală a taxelor de import și a impozitelor indirecte - categorie care include TVA. În consecință, afirmația a fost respinsă.
(17)
În lipsa altor observații privind comparația, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentul (27) din regulamentul provizoriu.
3.5. Marjele de dumping
(18)
Pe baza celor de mai sus, se confirmă marja de dumping la nivel național stabilită la considerentele (28)-(29) din regulamentul provizoriu ca fiind de 68,4 %.
4. PREJUDICIU
4.1. Producția din Uniune
(19)
Se reamintește că, pentru a proteja confidențialitatea informațiilor comerciale referitoare la singurul producător din Uniune care a cooperat pe deplin, toate cifrele privind datele sensibile menționate mai jos au fost indexate sau prezentate sub formă de intervale.
(20)
În lipsa oricăror observații cu privire la producția din Uniune, se confirmă considerentele (30)-(31) din regulamentul provizoriu.
4.2. Definiția industriei din Uniune
(21)
În lipsa observațiilor cu privire la definiția industriei din Uniune, se confirmă considerentul (32) din regulamentul provizoriu.
(22)
În ceea ce privește considerentul (33) din regulamentul provizoriu, se menționează că, pe baza observațiilor primite de una dintre părțile interesate, a fost detectată o eroare materială. Anul fiscal („AF”) al producătorului din Uniune acoperă perioada de la 1 martie 2005 la 28 februarie 2006 și nu perioada de la 1 martie 2004 la 28 februarie 2005, astfel cum s-a menționat la considerentul respectiv. În consecință, punctul de plecare pentru evaluarea prejudiciului a fost de fapt martie 2005.
4.3. Consum la nivelul Uniunii
(23)
Se reamintește că s-a stabilit consumul la nivelul Uniunii prin adunarea tuturor importurilor din țările terțe extrase din datele Eurostat la volumul vânzărilor efectuate de producătorii cunoscuți din Uniune. De asemenea, se reamintește că, deoarece codul NC la care se încadrează produsul în cauză include și alte produse care nu fac obiectul acestei anchete și deoarece nu sunt disponibile statistici specifice privind importurile produsului în cauză, datele Eurostat au fost ajustate în conformitate cu metoda sugerată în plângere. Această metodă se bazează pe o comparație a valorilor de import din RPC cu valorile de vânzare ale producătorului din Uniune.
(24)
Totuși, în etapa provizorie, datele de import utilizate au corespuns anilor calendaristici, în timp ce volumurile de vânzări ale producătorilor cunoscuți s-au bazat pe anii fiscali. Una dintre părțile interesate a contestat această discrepanță în ceea ce privește perioada utilizată pentru stabilirea consumului și a susținut că importurile ar trebui să se bazeze, de asemenea, pe anii fiscali.
(25)
Această afirmație a fost considerată ca fiind validă și, în consecință, datele Eurostat au fost modificate pentru a corespunde acelorași perioade, și anume anilor fiscali. Prin urmare, cifrele consumului din Uniune din tabelul 1 din regulamentul provizoriu au fost ajustate; noile cifre sunt cele prevăzute în tabelul 1 de mai jos:
Tabelul 1
Consum la nivelul Uniunii
2005
2006
2007
2008
PA
Tone
403
396
430
396
358
Indice 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
În total, consumul de sârme din molibden la nivelul Uniunii a scăzut cu 11 % în perioada examinată. Cererea a scăzut ușor, cu 2 % în 2006 și a crescut cu 9 % în 2007 după care a scăzut în 2008 și în PA, ca urmare a impactului negativ al crizei economice.
4.4. Importurile din RPC în Uniunea Europeană
4.4.1. Volumul și cota de piață a importurilor din RPC
(27)
Ca urmare a acceptării argumentului menționat la considerentul (25), următorul tabel arată totalul revizuit al volumurilor, cotelor de piață și prețurilor la import ale sârmelor de molibden pe piața din Uniune în perioada avută în vedere. Se subliniază că această revizuire nu a afectat volumurile importurilor din țara în cauză pe timpul PA.
Tabelul 2
Totalul importurilor din RPC
2005
2006
2007
2008
PA
Tone
42
56
87
100
97
Indice 2005 = 100
100
133
207
238
231
Cotă de piață
Indice 2005 = 100
100
136
194
243
261
Prețuri (EUR/tonă)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Indice
100
117
105
97
96
Sursă: Eurostat și date din plângere
(28)
Cifrele revizuite din tabelul 2 au arătat că tendințele generale ale volumurilor și cotelor de piață ale importurilor din țara în cauză prezentate în tabelul de la considerentul (36) din regulamentul provizoriu rămân neschimbate. Importurile provenite din RPC care au făcut obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ de la 42 de tone în 2005 la 100 tone în 2008, adică mai mult decât dublu. După înregistrarea unei valori de vârf în 2008, importurile respective au scăzut pe parcursul PA, în paralel cu evoluția consumului din Uniune. Mai mult, cota de piață a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a crescut mai mult decât dublu în perioada avută în vedere.
(29)
Totuși, cifrele revizuite privind prețurile medii la import arată acum o tendință descrescătoare între 2005 și PA. S-a constatat că, în perioada examinată, prețurile medii la import din RPC au scăzut cu 4 %.
4.4.2. Subcotarea prețului
(30)
În absența oricăror observații privind subcotarea, se confirmă considerentele (39) și (40) din regulamentul provizoriu.
4.5. Situația economică a industriei din Uniune
(31)
Se reamintește că, după cum se menționează la considerentul (41) din regulamentul provizoriu, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației acestei industrii din 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă.
(32)
În absența oricăror observații cu privire la producție, capacitatea de producție și utilizarea capacității, se confirmă concluziile provizorii evidențiate la considerentele (41)-(43) din regulamentul provizoriu.
(33)
Ca urmare a regulamentului provizoriu și a revizuirii minore aduse consumului din Uniune în tabelul 1, cota de piață a industriei din Uniune a fost revizuită după cum urmează, în timp ce volumurile vânzărilor și prețurile medii de vânzare au rămas nemodificate:
Tabelul 3
2005
2006
2007
2008
PA
Volumul vânzărilor pe piața Uniunii
(indice)
100
99
92
75
68
Cotă de piață
Indice
100
101
86
76
77
Prețuri medii de vânzare
(indice)
100
86
96
95
92
(34)
După cum s-a menționat la considerentul 45 din regulamentul provizoriu, volumul vânzărilor industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a scăzut semnificativ cu 32 % pe parcursul perioadei examinate. Această scădere a depășit în mod semnificativ scăderea consumului, care, conform tabelului 2, a scăzut cu 11 % în aceeași perioadă. Aceasta a avut ca rezultat o scădere semnificativă cu 23 % a cotei de piață a industriei din Uniune în aceeași perioadă.
(35)
În lipsa oricăror observații cu privire la evoluția prețurilor de vânzare, a stocurilor, ocupării forței de muncă, indicatorilor de performanță financiară ai industriei din Uniune, concluziile provizorii prezentate la considerentele (46)-(57) din regulamentul provizoriu se confirmă.
(36)
De asemenea, se confirmă concluzia conform căreia industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, astfel cum se prezintă la considerentele (58)-(61) din regulamentul provizoriu.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(37)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, în etapa provizorie s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping de produs în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante.
(38)
Se reamintește faptul că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune a coincis cu creșterea bruscă a importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC. Ca urmare a măsurilor provizorii și după revizuirile cifrelor referitoare la importurile originare din RPC, după cum se prevede la considerentul (25), volumul importat și cota de piață a exportatorilor chinezi au crescut cu mai mult decât dublu între 2005 și PA.
(39)
Ca urmare a revizuirii, prețurile la import ale importurilor care fac obiectul unui dumping au scăzut cu 4 % pe parcursul perioadei examinate, rămânând constant sub prețurile industriei din Uniune, fiind cu 30 până la 35 % mai reduse decât acestea pe parcursul PA. În consecință, industria din Uniune se confrunta în mod continuu cu presiuni în materie de preț din partea exportatorilor chinezi pentru a rămâne competitivă pe piața Uniunii.
(40)
O parte interesată a contestat existența unei legături de cauzalitate între importurile care fac obiectul unui dumping provenind din RPC și prejudiciul important suferit de industria din Uniune. Aceasta a susținut că nu există o corelare între performanța financiară a industriei din Uniune și creșterea bruscă a importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Se subliniază faptul că, în timp ce importurile din RPC crescuseră semnificativ în 2007 față de perioadele anterioare, industria din Uniune a trecut de la pierderi la o situație profitabilă în anul respectiv.
(41)
În acest sens, se menționează mai întâi că, între 2005 și PA, timp în care importurile mai mult decât s-au dublat, volumurile de vânzări în industria din Uniune au scăzut semnificativ cu 32 % ceea ce a dus la o pierdere a cotei de piață cu 33 % în aceeași perioadă. În același timp, toți ceilalți indicatori ai prejudiciului precum producția, utilizarea capacităților, investițiile, rentabilitatea și fluxul de numerar au înregistrat tendințe descrescătoare semnificative pe parcursul perioadei în cauză. În al doilea rând, ancheta a arătat că slaba performanță a industriei din Uniune a fost legată de scăderea prețurilor în încercarea sa de a redobândi clienții importanți pierduți în favoarea exportatorilor chinezi. În ceea ce privește anul 2007, industria din Uniune a continuat încercările sale de a-și recâștiga clienții prin eforturi de raționalizare, pentru a menține prețurile de cost scăzute și pentru a fi competitivă față de prețurile scăzute ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping. Astfel, concluziile de la considerentele (63)-(66) din regulamentul provizoriu sunt considerate valabile și, prin urmare, cererea menționată anterior a trebuit să fie respinsă.
(42)
Prin urmare, poate fi confirmat faptul că acumularea importurilor de dumping la prețuri scăzute provenind din RPC a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune în decursul PA.
5.2. Efectul altor factori
(43)
Se reamintește că s-au examinat și alți factori în cadrul analizei legăturii de cauzalitate, și anume dezvoltarea cererii, evoluția costurilor industriei din Uniune, performanța sa la export și, în fine, posibilul impact al importurilor din alte țări.
(44)
O parte interesată a susținut că prejudiciul important suferit de industria din Uniune a fost cauzat de alți factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping, și anume (i) scăderea cererii ca urmare a crizei economice și a schimbărilor tehnologice și (ii) performanța la export a industriei din Uniune.
(45)
În ceea ce privește scăderea consumului, se subliniază că volumurile la vânzări ale industriei din Uniune au scăzut considerabil mai mult (-32 %) decât scăderea consumului în Uniune (-11 %) ceea ce a dus la o pierdere a cotei de piață de 33 %. În același timp, cota de piață a exportatorilor chinezi a crescut în mod semnificativ mai mult decât de două ori. Astfel, concluzia din considerentul (69) din regulamentul provizoriu poate fi confirmată și, prin urmare, cererea menționată anterior a trebuit să fie respinsă.
(46)
În ceea ce privește performanța la export, a existat, într-adevăr o tendință de scădere a vânzărilor la export a industriei din Uniune din motivele prevăzute la considerentul (72) din regulamentul provizoriu (și anume, în conformitate cu situația negativă existentă la nivel mondial în industria autovehiculelor începând din 2008). Totuși, ancheta a arătat că vânzările la export nu au reprezentant principala activitate comercială a industriei din Uniune, deoarece aceste vânzări nu au depășit niciodată 17 % din vânzările sale în Uniune în perioada avută în vedere. Și mai important încă, pe lângă considerentele (71) și (72) din regulamentul provizoriu, se menționează că prețurile sale la vânzare pe piața de export au rămas peste prețurile de vânzare din Uniune. În consecință, orice impact negativ cauzat de scăderea volumului vânzărilor la export se consideră a fi foarte limitat. Prin urmare, această afirmație a trebuit să fie respinsă.
(47)
Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele (67)-(80) din regulamentul provizoriu.
6. INTERESUL UNIUNII
6.1. Interesul industriei din Uniune
(48)
În absența oricăror observații cu privire la interesul industriei din Uniune, se confirmă concluziile provizorii evidențiate la considerentele (83)-(86) din regulamentul provizoriu.
6.2. Interesul importatorilor, al comercianților și al utilizatorilor din Uniune
(49)
Se reamintește că, în pofida faptului că numeroase părți au fost contactate, nivelul de cooperare la anchetă al importatorilor, comercianților și utilizatorilor a fost foarte scăzut în etapa provizorie. Se menționează că numai un comerciant, situat în Germania, și un utilizator, situat în Italia, cooperaseră pe deplin în etapa provizorie.
(50)
Utilizatorul cooperant a susținut că impactul negativ al măsurilor antidumping asupra activităților sale comerciale a fost subestimat în analiza interesului Uniunii realizată în etapa provizorie și a susținut că, de fapt, i-ar fi fost greu să le impute clienților săi creșterea costurilor.
(51)
Se reamintește că cota activității comerciale privind produsul în cauză în activitatea acestui utilizator reprezintă între 15 și 25 % din totalitatea activităților sale comerciale. Analiza ulterioară, realizată după impunerea măsurilor provizorii a confirmat că impactul asupra profitului general al societății ar fi limitat. Acest utilizator are o poziție puternică în segmentul afacerilor cu produsul în cauză, în special din punct de vedere al încrederii și al siguranței furnizării către clienții săi. Acest element ar indica faptul că acest utilizator ar putea imputa cel puțin o parte din creșterea costurilor clienților săi. Pe această bază, cererea a trebuit să fie respinsă.
(52)
După publicarea regulamentului provizoriu, doi utilizatori și un importator au intervenit și au afirmat că activitatea lor ar suferi un impact negativ ca urmare a impunerii taxei antidumping.
(53)
Conform datelor depuse de unul dintre acești doi utilizatori, segmentul afacerilor care includ sârme de molibden reprezintă între 10 și 20 % din activitatea sa totală. Pe baza elementelor puse la dispoziție, există indicii că, în timp ce impunerea taxei antidumping poate avea un impact negativ asupra unei părți din activitatea care include sârmele de molibden, acest utilizator ar continua să aibă profit. În ceea ce privește celălalt utilizator, nu au fost furnizate date care să susțină afirmațiile sale.
(54)
În ceea ce privește importatorul, este de remarcat că acesta a furnizat numai date generale de bază, în conformitate cu care importurile de sârmă de molibden din RPC păreau să reprezinte între 10 și 20 % din totalul importurilor din RPC pe parcursul PA. Sub aspectul ponderii segmentului de molibden în raport cu activitatea comercială totală a societății, ponderea ar reprezenta mai puțin de 7 %. Pe baza informațiilor disponibile s-ar putea concluziona că, în timp ce măsurile antidumping ar avea un impact negativ asupra segmentului de afaceri care include sârmele de molibden, impactul general asupra activităților comerciale totale ale societății ar fi limitat.
(55)
Având în vedere cele de mai sus și în absența oricăror observații suplimentare, se confirmă considerentele (93)-(96) din constatările și concluziile regulamentului provizoriu.
6.3. Concurența și efectele de denaturare a schimburilor comerciale
(56)
După publicarea regulamentului provizoriu, anumite părți au intervenit și au afirmat că măsurile antidumping ar duce la o concurență limitată pe piața din Uniunii.
(57)
În ceea ce privește această afirmație, ar trebui reiterat că, deoarece taxele antidumping ar restabili condiții de egalitate, importurile din China ar continua probabil să pătrundă pe piața din Uniune, dar la prețuri neprejudiciabile. În plus, se reamintește că există unele surse alternative de aprovizionare. Nu au fost furnizate elemente care să contrazică această concluzie și, prin urmare, se confirmă concluziile prezentate în considerentele (97)-(99) din regulamentul provizoriu.
6.4. Concluzie privind interesul Uniunii
(58)
Pe baza elementelor menționate anterior, s-a confirmat că în cazul de față nu există motive întemeiate împotriva instituirii de taxe antidumping pentru importurile de sârmă de molibden originară din RPC.
7. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(59)
În absența oricăror observații fundamentate, care ar putea modifica concluziile privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele (101)-(104) din regulamentul provizoriu.
7.2. Măsuri definitive
(60)
Având în vedere cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la un nivel suficient pentru a elimina prejudiciul provocat de importurile care fac obiectul unui dumping, fără să se depășească marja de dumping constatată. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit în consecință la nivelul marjei prejudiciului constatat, și anume 64,3 %.
(61)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Observațiile transmise de părți au fost atent examinate și, acolo unde a fost cazul, constatările au fost modificate în consecință.
7.3. Angajamente
(62)
Producătorul exportator chinez cooperant și-a exprimat disponibilitatea de a oferi angajamente de preț, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(63)
Cu toate acestea, această societate nu a primit nici statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață, nici tratament individual, iar Comisia, în general, nu obișnuiește să accepte angajamente în astfel de cazuri, de vreme ce nu a putut fi determinată nici o marjă de taxă individuală. În temeiul celor de mai sus, angajamentele de preț nu au mai putut fi avute în vedere.
7.4. Perceperea definitivă a taxei provizorii
(64)
Ținându-se cont de importanța marjelor de dumping stabilite și de nivelul de prejudiciu cauzat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie, stabilită prin regulamentul provizoriu, să se perceapă în mod definitiv,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de sârmă din molibden, având în greutate cel puțin 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune depășește 1,35 mm dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, încadrată în prezent la codul NC ex81029600 (cod TARIC 8102960010).
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabil pentru produsul descris la alineatul (1) la prețul net franco frontieră UE, înainte de vămuire, este de 64,3 %.
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse ca taxe antidumping provizorii în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1247/2009 al Comisiei la importurile de sârmă din molibden, având în greutate cel puțin 99,95 % molibden, al cărei diametru maxim în secțiune depășește 1,35 mm dar nu depășește 4,0 mm, originară din Republica Populară Chineză, încadrată în prezent la codul NC ex81029600 (cod TARIC 8102960010) se colectează în mod definitiv.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxembourg, 14 iunie 2010.