ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. září 2011
o Státní podpoře SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) Spolkové republiky Německo ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG
(oznámeno pod číslem K(2011) 6483)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/477/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo dne 30. dubna 2009 oznámilo Komisi státní opatření ve prospěch společnosti HSH Nordbank AG (dále jen „HSH AG“) ve formě záruky, která zahrnuje tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) a kapitálovou injekci ve výši 3 mld. EUR (dále jen „rekapitalizace“). Tato opatření byla poskytnuta nepřímo veřejnými vlastníky HSH, tedy Svobodným a hanzovním městem Hamburk a spolkovou zemí Šlesvicko-Holštýnsko (dále jen jednotlivě „Hamburk“ či „Šlesvicko-Holštýnsko“ nebo společně „veřejní vlastníci“).
(2)
Rozhodnutím ze dne 29. května 2009 ve věci N 264/09 (2) (dále jen „rozhodnutí o záchraně“) Komise schválila rekapitalizaci a záruku na pokrytí rizik na období šesti měsíců jako opatření záchrany pro HSH AG slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (3) (SFEU). V rozhodnutí Komise vyzvala německé orgány, aby během tří měsíců předložily plán restrukturalizace.
(3)
Dne 1. září 2009 Německo předložilo Komisi plán restrukturalizace.
(4)
Komise dne 22. října 2009 zahájila ohledně záruky na pokrytí rizik a ocenění HSH AG v souvislosti s rekapitalizací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (4).
(5)
Dne 21. listopadu 2009 bylo rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5) a zúčastněné strany byly vyzvány, aby do dvou týdnů po datu zveřejnění předložily svá stanoviska.
(6)
Ve dnech 30. listopadu a 11. prosince 2009 Komise obdržela stanoviska od sdružení Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein a od společnosti Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (dále jen jednotlivě „SGVSH“ či „SVB“ nebo společně „sdružení spořitelen“).
(7)
Dne 3. prosince 2009 požádala skupina investorů konzultujících společnost J. C. Flowers & Co. LLC (dále jen „Flowers“) o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Komise obdržela připomínky Flowers dne 17. prosince 2009.
(8)
Dne 1. prosince 2009 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 7. prosince 2009. Dne 7. prosince 2009 požádala také HSH AG o prodloužení lhůty pro předkládání stanovisek; Komise této žádosti vyhověla dne 17. prosince 2009. Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH AG k rozhodnutí o zahájení řízení.
(9)
Dne 2. prosince 2009 proběhlo jednání, kterého se zúčastnily Flowers, sdružení spořitelen, německé orgány a Komise.
(10)
Komise dne 21. prosince 2009 předala Německu nedůvěrná znění stanovisek předložených zúčastněnými stranami a vyzvala německé orgány, aby během jednoho měsíce předložily své připomínky.
(11)
Dne 18. ledna 2010 Německo sdělilo připomínky veřejných vlastníků ke stanoviskům Flowers a sdružení spořitelen.
(12)
Pokud jde o záruku na pokrytí rizik a zejména o ocenění portfolia aktiv, jejichž riziko je zajištěné zárukou na pokrytí rizik (dále jen „zajištěné portfolio“), proběhlo mezi německými orgány a Komisí v období od září 2009 do února 2010 několik setkání, telekonferencí a dalších forem výměny informací. Německo předložilo další informace mimo jiné ve dnech 6., 20., 21., 22., 23. a 29. října, 11., 12., 16. a 27. listopadu a 17. prosince 2009, jakož i ve dnech 26. a 27. ledna a 19. února 2010.
(13)
Německo a útvary Komise projednávaly plán restrukturalizace, záruku na pokrytí rizik a rekapitalizaci, jakož i ocenění zajištěného portfolia v období od října 2009 do června 2011 v rámci celé řady zasedání, telekonferencí a dalších forem výměny informací, zejména - avšak ne výlučně - ve dnech 5., 21. a 27. října, 4., 12., 13., 18., 27. a 30. listopadu a 7., 9., 14. a 15. prosince 2009, ve dnech 14. a 19. ledna, 21. dubna, 5., 12., 20., 26., 28. a 31. května, 15. června, 13., 16., 22. a 23. července, 30. září, 22. listopadu a 9. a 22. prosince 2010, jakož i ve dnech 23. a 28. února, 18. března, 1. a 8. dubna, 25. května a 7., 16. a 29. června 2011. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011.
(14)
Dne 5. září 2011 předložilo Německo seznam závazků, jenž je součástí přílohy I tohoto rozhodnutí.
2. POPIS PŘÍJEMCŮ
(15)
Koncern HSH (dále jen „HSH“) je pátou největší německou zemskou bankou se sídlem v Hamburku a Kielu. Jedná se o akciovou společnost, která byla zřízena dne 2. června 2003 v důsledku fúze Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. V říjnu 2006 získala Flowers (6) od WestLB 24,1 % podílů HSH (26,6 % hlasovacích práv) v očekávání, že HSH v roce 2008 vstoupí na burzu.
(16)
Dne 31. prosince 2008 měla HSH bilanční sumu ve výši 208 mld. EUR a rizikově vážená aktiva v hodnotě 112 mld. EUR.
(17)
Po provedení opatření schválených Komisí v rozhodnutí o záchraně ze dne 29. května 2009 vypadala struktura vlastníků HSH takto: Hamburk 10,89 %; Šlesvicko-Holštýnsko 10,42 %; společnost HSH Finanzfonds AöR, veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko, 64,18 %; SGVSH 4,73 %; SVB 0,58 % a Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH je obchodní bankou, jejímž hlavním regionem je severní Německo. Jejími hlavními obchodními oblastmi jsou obchodní bankovnictví a soukromé bankovnictví. Činnosti v oblasti obchodního bankovnictví se soustředí na lodní dopravu, firemní zákazníky, dopravu, nemovitosti a obnovitelné energie. HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví (součást obchodní divize dopravy). V prosinci 2008 byla HSH zastoupena v 21 velkých finančních pobočkách v Evropě, Asii a Americe.
(19)
HSH patří mezi německé veřejné úvěrové instituce, které do 18. července 2005 těžily z neomezených státních záruk odpovědnosti úvěrové instituce (Anstaltslast) a ručení zřizovatele (Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
Počátkem 90. let 20. století došlo k převodům majetku a kapitálu ve výši 523 mil. EUR, které zvýhodnily předchůdce HSH, banky Hamburgische Landesbank a Landesbank Schleswig-Holstein. Komise dne 20. října 2004 rozhodla, že tyto převody představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem, které musí být vráceny (9). HSH musela veřejným vlastníkům vrátit částku v celkové výši 756 mil. EUR včetně úroků. HSH tuto platbu provedla ve dvou splátkách ve dnech 31. prosince 2004 a 3. ledna 2005.
(21)
Aby se vyrovnal odliv kapitálu, navýšili podílníci dne 20. července 2005 kapitál HSH o 556 mil. EUR (10). Toto navýšení kapitálu bylo provedeno z vlastních zdrojů ve spojení s tzv. dílčími platbami. Na základě tohoto mechanismu se struktura vlastníků příliš nezměnila. Komise dne 6. září 2005 rozhodla, že navýšení kapitálu bylo v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a tudíž nepředstavovalo státní podporu (11).
(22)
V polovině července 2008 podílníci HSH rozhodli navýšit vlastní kapitál HSH, aby financovali její růst. Objem těchto kapitálových opatření činil téměř 2 mld. EUR; z toho bylo přibližně 1,26 mld. EUR nového kapitálu.
(23)
První část těchto kapitálových opatření spočívala v tom, že všechny tiché spoluúčasti v celkové výši 685 mil. EUR (12) a prioritní akcie v hodnotě 57 mil. EUR, které byly v držení veřejných vlastníků, byly přeměněny v kmenové akcie. V okamžiku přeměny Flowers podepsala navýšení kapitálu v hotovosti, aby zabránila rozmělnění svého vlastnictví akcií (13). V důsledku toho HSH obdržela dodatečně asi 300 mil. EUR.
(24)
Jako druhou část kapitálových opatření vlastníci rozhodli o nové tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR. Účast veřejných a soukromých podílníků na tiché spoluúčasti odpovídala jejich podílům (veřejní 660 mil. EUR, soukromí 240 mil. EUR). Dalších 62 mil. EUR převzali soukromí podílníci. Tento tichý vklad byl k 31. prosinci 2010 přeměněn na kmenové akcie.
(25)
Německo informovalo Komisi o kapitálových opatřeních popsaných v bodech 22 až 24. Podle názoru Komise byly investice veřejných podílníků v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, neboť na transakci se významnou měrou podílel soukromý investor za stejných podmínek jako veřejní podílníci; dne 1. srpna 2008 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí, že se touto záležitostí již nebude zabývat.
(26)
V období 1999-2009 zaznamenala HSH kumulované ztráty ve výši 1,85 mld. EUR a vyplatila svým veřejným vlastníkům kumulované dividendy ve výši 354 mil. EUR. Ve stejném období dodali veřejní vlastníci HSH [4-5] (14) mld. EUR nového kapitálu a zaručili se za závazky až do výše 166 mld. EUR.
Tabulka 1
Finanční ukazatele HSH pro veřejné vlastníky v období 1999-2009 (15)
Obchodní rok
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Zisk a ztráta (v mil. EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumulovaný zisk a ztráta (v mil. EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Kumulované vyplacení dividend veřejným vlastníkům (v mil. EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Dodání nového kapitálu vlastníky (v mil. EUR) podle místních GAAP
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Kumulované dodání kapitálu veřejnými vlastníky (v mil. EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Záruka na pokrytí rizik (v mld. EUR)
10
Zaručené závazky (v mld. EUR), z toho
162
166
152
144
161
88
78
75
73
ručení zřizovatele (v mld. EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
záruky SoFFin (v mld. EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Dříve byla HSH hodnocena všemi třemi velkými ratingovými agenturami (17) vždy stupněm AA. Dlouhodobý rating odrážel neomezené státní záruky poskytnuté veřejnými vlastníky HSH. Předpoklad, že veřejní vlastníci poskytnou další podporu, hraje i nadále významnou úlohu při ratingu HSH, přičemž agentura Fitch zvýšila rating (18) o sedm stupňů. Agentura Moody’s zvýšila na základě podpůrných faktorů rating o celkem sedm stupňů, z nichž jeden je třeba přičíst podpoře (regionální podpoře) poskytnuté veřejnými vlastníky.
(28)
Stand-alone rating (u Moody’s „rating finanční síly banky“ či „BFSR“) (19) C odráží názor ratingových agentur, že HSH disponuje přiměřenou finanční silou s omezeným, avšak dobrým obchodním modelem. Podle metody BFSR agentury Moody’s vykazují banky ohodnocené stupněm C buď přijatelné finanční základy v rámci předvídatelného a stabilního prostředí, nebo dobré finanční základy v rámci méně předvídatelného a stabilního prostředí.
(29)
V červenci 2004 začala agentura Fitch hodnotit nezaručené obligace HSH stupněm A, přičemž stand-alone rating HSH ponechala na stupni C. V červenci 2005 následovaly agentury Moody’s a S&P se svými ratingy na nezaručené obligace. Do počátku krize v roce 2008 byly ratingy HSH stabilní.
(30)
Od října 2008 lze u ratingů HSH sledovat dva trendy. První trend začal v říjnu 2008, když agentury Fitch a Moody’s postupně snížily stand-alone rating HSH na nižší stupeň kategorie D a vyšší stupeň kategorie E (E je nejnižší možný rating BFSR agentury Moody’s) (20). Jako důvody snížení ratingu agentury uvedly a) značné riziko vyplývající z cyklického základu aktiv HSH a zejména z aktiv v oblasti lodní dopravy, b) omezený přístup banky HSH ke kapitálu, přestože HSH prováděla kapitálově velmi náročné úvěrové operace a c) slabou a nízkou výnosnost HSH v porovnání s obdobím před krizí, kterou lze vysvětlit nízkým výnosem z aktiv, poměrně vysokými rezervami ke krytí rizik v oblasti financí založených na majetku („asset-based finance“) a podstatně vyššími náklady financování než před krizí. Agentury dále vyjádřily zásadní pochybnosti ohledně obchodního profilu HSH. Jelikož HSH nemá nijak rozsáhlý přístup k soukromým klientům, bude i nadále závislá na peněžních a kapitálových trzích, na nichž však bude mít problémy se zajištěním dostatečných finančních prostředků. Dodržování přísnějších regulačních požadavků ohledně kapitalizace, rezerv v oblasti likvidity a nevyváženosti financování by bylo pro čistě velkoobchodní banku jako HSH obzvlášť náročné.
(31)
Druhý trend začal v květnu 2009, když agentura S&P snížila rating HSH na BBB+. Následovaly agentury Moody’s a Fitch, které v květnu a v červenci 2010 snížily rating HSH na A3/A-. Při odůvodnění snížení ratingu poukázaly ratingové agentury na omezení další podpory ze strany veřejných vlastníků na základě a) pravidel státní podpory platných v EU a b) jejich rozpočtových omezení. Dosavadní rozsáhlá opatření podpory byla pro finanční sílu veřejných vlastníků těžkým břemenem, takže byli ochotni poskytnout další podporu jen v omezené míře. Důležitým aspektem při posuzování další ochoty veřejných vlastníků přijímat opatření podpory byl velký objem dluhových cenných papírů vydaných při použití doložky zachování právních účinků (grandfathering) (21), který tehdy zůstal v bilanci HSH.
(32)
Již v roce 2007 byla hodnota strukturovaného úvěrového portfolia (CIP) (22) HSH ve výši 30 mld. USD v důsledku finanční krize snížena o 1,3 mld. EUR. Rozšíření krize na reálnou ekonomiku negativně ovlivnilo tradiční úvěrové portfolio a kvalitu pohledávek HSH z jejích finančních činností v oblasti lodní dopravy, dopravy, nemovitostí a obnovitelných energií. Další úprava hodnoty CIP směrem dolů o 1,6 mld. EUR a vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací ve výši 1,9 mld. EUR výrazně přispěly k negativnímu výsledku ve výši 3,2 mld. EUR v roce 2008.
(33)
Úpadek banky Lehman Brothers v září 2008 vedl k dalšímu zostření problémů refinancování HSH, takže HSH požádala zvláštní fond ke stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung) (dále jen „SoFFin“) o záruky likvidity ve výši 30 mld. EUR.
(34)
Dne 29. dubna 2009 Spolkový úřad pro finanční dohled (Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht) (dále jen „BaFin“) sdělil bance HSH, že se na základě stávající situace HSH z hlediska pravidel obezřetnosti domnívá, že je pro HSH složité splnit zákonné kapitálové požadavky. Úřad BaFin oznámil, že podle § 47 německého zákona o poskytování úvěrů vyhlásí moratorium, pokud vlastníci HSH nenavýší kapitálovou základnu HSH.
(35)
Dne 6. května 2009 snížila agentura S&P rating HSH o dva stupně z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem.
3. OPATŘENÍ PODPORY
(36)
Spolkové země Šlesvicko-Holštýnsko a Hamburk přiznaly bance HSH v květnu a červnu 2009 dvě opatření podpory: rekapitalizaci ve výši 3 mld. EUR a opatření záruky druhé ztráty (dále jen „záruka na pokrytí rizik“) ve výši 10 mld. EUR. Kromě toho HSH obdržela třetí podporu od fondu SoFFin ve formě záruk likvidity, které nakonec činily 17 mld. EUR (dále jen „záruky likvidity“).
3.1. REKAPITALIZACE
(37)
Rekapitalizace spočívala v kapitálovém vkladu v hotovosti v celkové výši 3 mld. EUR hlavní kapitálové složky Tier 1 výměnou za kmenové akcie s hlasovacím právem. Akcie byly emitovány společností HSH AG a v plné výši upsány společností HSH Finanzfonds AöR. Společnost HSH Finanzfonds AöR je veřejnoprávní instituce společně zřízená a stejným dílem vlastněná a kontrolovaná spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko.
(38)
HSH Finanzfonds AöR získala finanční prostředky potřebné na rekapitalizaci vydáním dluhopisů na kapitálových trzích. Závazky instituce vyplývající z emise dluhopisů jsou rovným dílem zajištěny spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko jako dílčích dlužníků a zárukami vůči vlastníkům dluhopisů. Dluhopisy vydané HSH Finanzfonds AöR slouží pouze k financování rekapitalizace HSH. HSH Finanzfonds AöR působí výlučně jako účelová společnost pro spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko a vedle rekapitalizace a záruky na pokrytí rizik nesleduje žádné další cíle.
(39)
Emisní cena nových akcií byla stanovena na základě ocenění HSH společností PricewaterhouseCoopers (dále jen „PwC“), podle něhož činí hodnota společnosti v rozmezí od [ 2] mld. EUR do [ 3] mld. EUR ([ 19] EUR až [ 28] EUR za akcii). Podle ocenění je pak průměrná hodnota HSH [2-3] mld. EUR ([19-28] EUR za akcii). Ocenění bylo provedeno před snížením ratingu HSH ze dne 6. května 2009. Dopad snížení ratingu na hodnotu HSH nebyl při oceňování brán v úvahu, byl však zohledněn při poradách o stanovení emisní ceny. Ocenění vycházelo z předpokladu, že v roce 2013 dojde ke zvýšení ratingu na dřívější hodnotu A.
(40)
Za vložení 3 mld. EUR nového kapitálu chtěly spolkové země Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko dosáhnout ročního protiplnění ve výši 10 % (300 mil. EUR ročně). Jelikož zisky předpovídané v obchodním plánu HSH na období 2009-2012 nebyly dostatečné pro vyplacení 10 % dividend na všechny kmenové akcie, byla emisní cena nových kmenových akcií snížena o dividendy nevyplacené v období 2009-2012 ve výši 10 %. Současná hodnota platby dividend ve výši 10 % za období 2009-2012 činí [650-800] mil. EUR ([3-6] EUR za akcii). Cena nových akcií byla stanovena na 19 EUR za akcii ([19-28] EUR mínus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR získala 157 894 737 nových kmenových akcií.
(41)
Sdružení spořitelen a Flowers se rekapitalizace neúčastnily, čímž se podíly obou sdružení spořitelen a Flowers rozmělnily z 13,20 %, 1,62 % příp. 25,67 % na 4,73 %, 0,58 % příp. 9,19 % a společné přímé a nepřímé podíly spolkových zemí Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko (včetně podílů držených prostřednictvím společnosti HSH Finanzfonds AöR) se zvýšily z 59,51 % na 85,49 %.
3.2. ZÁRUKA NA POKRYTÍ RIZIK
(42)
Záruka na pokrytí rizik byla zavedena současně s rekapitalizací v červnu 2009. Také tuto záruku poskytla přímo HSH Finanzfonds AöR. Sdružení spořitelen a Flowers se na tomto opatření nepodílely. Záruka na pokrytí rizik spočívá v záruce druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR, která chrání HSH před ztrátami, jež vyplývají z portfolia v celkové výši 172 mld. EUR k určitému rozhodnému dni v březnu 2009 (expozice v selhání ve výši 187 mld. EUR). Tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR nese HSH sama. Tranše druhé ztráty ve výši až 10 mld. EUR jde na vrub HSH Finanzfonds AöR. Ztráty, které přesahují částku 13,2 mld. EUR (tranše první a druhé ztráty dohromady), ponese HSH. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR (celková hodnota aktiv [cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR).
(43)
V zásadě může HSH záruku kdykoli vypovědět, až do 31. prosince 2013 je však takové vypovězení omezeno na [2-5] mld. EUR celkem a na [1-4] mld. EUR ročně. Dne 9. března 2011 HSH vypověděla 1 mld. EUR záruky. Dne 18. června 2011 a opět dne 6. září 2011 HSH vypověděla další 1 mld. EUR záruky, takže se zbývající záruka snížila na 7 mld. EUR. Úřad BaFin byl o výpovědích informován. BaFin prohlásil, že proti tomu nevznese žádnou námitku.
(44)
Znehodnocená aktiva jako cenné papíry zajištěné aktivy (Asset-Backed-Securities,„ABS“) činí cca [3-6] % z [cca 172] mld. EUR portfolia zajištěného zárukou na pokrytí rizik. Velkou část zajištěných aktiv tvoří zákaznické úvěry, které představují hlavní činnost HSH. Zajištěné portfolio je vedeno v různých měnách, např. v EUR, USD a GBP.
Tabulka 2
Rozdělení [cca 172] mld. EUR zajištěných aktiv
Druh aktiv
Aktiva zahrnutá do rozvahy
(v mld. EUR)
% portfolia
Zákaznické úvěry
[cca 115]
(…)
Cenné papíry s pevným výnosem
[cca 30]
(…)
Půjčky proti dlužnímu úpisu (23)
[cca 15]
(…)
Cenné papíry zajištěné aktivy
[cca 10]
(…)
Platební záruky
[cca 5]
(…)
Celkem
[cca 172]
100,0
(45)
Před zavedením záruky na pokrytí rizik HSH nenechala ocenit externími odborníky celé portfolio, nýbrž pouze portfolio ABS a část portfolia CIP, která byla oceněna společnostmi Blackrock a Cambridge Place. Na příslušnou žádost Komise provedla HSH v období listopad 2009 až leden 2010 na základě předpokladu Komise ohledně přísného „zátěžového“ scénáře ocenění zajištěného portfolia. Ocenění bylo provedeno ve spolupráci s odborníky Komise. Předpoklady ocenění byly v souladu s přísnými „zátěžovými“ scénáři, které Komise použila v jiných případech. Ocenění vycházelo z podrobné analýzy vzorku 40 transakcí s fiktivní hodnotou 1 mld. EUR, tj. 0,6 % celkové expozice, a z ocenění tranší provedeného na velké reprezentativní části portfolia při použití programu agentury Moody’s CDOROM (24). Výchozí předpoklady byly prodiskutovány s odborníky Komise. Banku HSH přitom podporoval externí odborník společnosti Morgan Stanley, který potvrdil technickou správnost výpočtů. Účinek snížení kapitálu záruky na pokrytí rizik v okamžiku jejího zavedení byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. V únoru 2010 potvrdil úřad BaFin správnost metody použité ke stanovení účinku snížení kapitálu a souvisejících výpočtů.
(46)
Podle smlouvy o poskytnutí záruky uzavřené dne 2. června 2009 mezi HSH Finanzfonds AöR a HSH obdrží HSH Finanzfonds AöR za poskytnutí záruky druhé tranše prémii ve výši 400 bazických bodů ročně na nominální hodnotu záruky (10 mld. EUR) (dále jen „základní prémie“). Na základě využití a výpovědí se snižuje částka, na kterou je protiplnění ve výši 400 bazických bodů vypláceno. Tabulka 3 ukazuje celkovou částku kumulativní platby ve třech scénářích: a) scénář 1: základní scénář HSH, ve kterém se předpokládá, že záruka nebude využita a bude ze strany HSH do konce roku 2015 v plné výši vypovězena; b) scénář 2: méně příznivý scénář, v němž se počítá s využitím záruky ve výši 5 mld. EUR a c) scénář 3: případ, z něhož vychází ocenění aktiv a v němž se předpokládá, že záruka bude do roku [2015-2020] v plné výši využita (žádné výpovědi).
Tabulka 3
Protiplnění za záruku na pokrytí rizik podle návrhu Německa pro různé scénáře
(v mil. EUR)
Scénář 1
(záruka nebude využita)
Scénář 2
(záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Během období restrukturalizace by platby základní prémie podle využití záruky představovaly částku mezi [100-150] mil. EUR a 405 mil. EUR ročně (viz tabulka 4).
Tabulka 4
Předpokládaná platba základní prémie (400 bazických bodů) HSH společnosti HSH Finanzfonds AöR během období restrukturalizace (v mil. EUR)
(v mil. EUR)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Scénář 1 (záruka nebude využita)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scénář 2 (záruka bude využita ve výši 5 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scénář 3 (záruka bude využita ve výši 10 mld. EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. ZÁRUKY LIKVIDITY
(48)
HSH kromě toho požádala fond SoFFin o záruky likvidity, které měly pokrýt emisi nových dluhových cenných papírů v celkové výši 30 mld. EUR. Počátkem prosince 2008 SoFFin schválil emisi první tranše ve výši 10 mld. EUR. Záruky byly schváleny v rámci německého záchranného balíčku (25). Zbývajících 20 mld. EUR mělo být uvolněno po předložení plánu restrukturalizace. Druhá tranše ve výši 20 mld. EUR byla uvolněna poté, co HSH dne 7. března 2009 předložila fondu SoFFin koncepci restrukturalizace. K 30. září 2009 bylo využito celkem 17 mld. EUR. K 1. lednu 2010 snížil SoFFin maximální výši záruky z 30 mld. EUR na 17 mil. EUR. Maximální částka již nebyla zvýšena.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
4.1. PŮVODNÍ PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NÁSLEDNÁ ZMĚNA FINANČNÍCH PROGNÓZ
(49)
První plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 (dále jen „původní plán restrukturalizace“) je popsaný v rozhodnutí o zahájení řízení (body 23 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení). Doplňující informace ke koncepci restrukturalizace obsažené v původním plánu restrukturalizace byly předloženy v období říjen 2009 až červen 2011. Pozměněné znění plánu restrukturalizace bylo předloženo dne 11. července 2011 (dále jen „pozměněný plán restrukturalizace“). Finanční prognózy obsažené v původním plánu restrukturalizace a odpovídající aktualizace budou stručně popsány níže.
(50)
Původní plán restrukturalizace předpokládal pro období 2009-2014 snížení čistých výnosů z úroků o [cca 20] % z [cca 1,4] mld. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Ohledně jednotlivých prvků finančních výsledků předpokládala HSH pro hlavní banku (26) na období 2009-2014 zvýšení výsledku před restrukturalizací (a po vytvoření rezervy na riziko úvěrových operací) o více než 200 %, a to z [cca 350] mil. EUR na [cca 1,1] mld. EUR. Výsledky před restrukturalizací předpokládané pro rok 2014 ve výši [cca 1,1] mld. EUR zahrnovaly rovněž pozitivní dopad z uvolnění částí rezervy na riziko úvěrových operací ve výši [cca 100] mil. EUR. Jako čistý zisk z provizí a obchodní výsledek bylo pro rok 2014 vykázáno [vždy cca 20] % výsledku před restrukturalizací hlavní banky. V pozměněném plánu restrukturalizace byl předpokládaný výsledek před restrukturalizací pro rok 2014 opraven na [350-450] mil. EUR, přičemž čistý zisk z provizí a obchodní výsledek činí [10-15] %.
(51)
V původním plánu restrukturalizace se počítalo se snížením celkových aktiv HSH z [cca 175] mld. EUR (2009) na [cca 150] mld. EUR (2014). Dále se předpokládalo zvýšení aktiv hlavní banky z [cca 100] mld. EUR (2009) na [cca 110] mld. EUR (2014). V pozměněném plánu restrukturalizace byl objem celkových aktiv pro HSH předpokládaný pro rok 2014 změněn na 120 mld. EUR a aktiva pro hlavní banku předpokládaná pro rok 2014 na 82 mld. EUR.
(52)
Podle původního plánu restrukturalizace se měla aktiva segmentu sektorové banky (lodní doprava, energie a doprava) zvýšit z [cca 30] mld. EUR (2009) na [cca 35] mld. EUR (2014); z toho mělo [cca 20] mld. EUR připadat na aktiva v oblasti lodní dopravy přednostně financovaná v USD. V pozměněném plánu restrukturalizace byla předpokládaná aktiva segmentu sektorové banky pro rok 2014 upravena na [20-25] mld. EUR a aktiva v oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR. Oproti původnímu plánu restrukturalizace nebyla již obchodní divize letecké dopravy do pozměněného plánu restrukturalizace začleněna.
(53)
Kvóta kapitálu Tier 1 předpokládaná pro rok 2014 činila v původním plánu restrukturalizace [cca 10] % a v pozměněném plánu restrukturalizace byla odhadována na [10-15] %.
(54)
Původní plán restrukturalizace obsahoval pro rok 2014 rozdělení plánovaných finančních zdrojů pro část bilance, která má být financována, ve výši [cca 100] mld. EUR (z toho [cca 25] mld. EUR nezajištěného financování na peněžním a kapitálovém trhu), takže oproti plánovaným celkovým aktivům ve výši [cca 150] mld. EUR vznikla mezera ve financování ve výši [cca 50] mld. EUR. V pozměněném plánu restrukturalizace byla mezera mezi předpokládanými celkovými aktivy a předpokládanými celkovými závazky snížena; HSH poskytla informace ke zdrojům financování, které mají být použity na pokrytí potřeby financování vyplývající z mezery.
(55)
V následující tabulce jsou znázorněny prognózy růstu pro hlavní oblasti činností HSH podle původního plánu restrukturalizace a změny provedené v pozměněném plánu restrukturalizace.
Tabulka 5
Porovnání míry růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků
Segment
Původní plán restrukturalizace
(1. září 2009)
Pozměněný plán restrukturalizace
(11. červenec 2011)
Poznámky k prognózám růstu v pozměněném plánu restrukturalizace
Lodní doprava
Míra růstu v nových obchodech ve výši [cca 250] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu [cca 40] %)
Míra růstu v nových obchodech ve výši [90-130] % pro roky 2010 (skutečná hodnota) až 2014 (střední roční míra růstu […] %)
Tato míra růstu vychází z ročního absolutního objemu nových obchodů ve výši průměrně […] mld. EUR v období 2011 až 2014. Pro porovnání: celkový objem trhu činil ve stejném období průměrně [cca 25] mld. EUR nových obchodů.
Firemní zákazníci
Nárůst objemu úvěrů o [cca 100] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Nárůst objemu úvěrů o […] % (2010 skutečná hodnota - 2014)
Tento nárůst odpovídá absolutnímu objemu nových obchodů ve výši […] mld. EUR za čtyři roky. Pro porovnání: k 31. prosinci 2008 činila celková aktiva v tomto segmentu 25,7 mld. EUR.
4.2. OBECNÝ POPIS POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(56)
Pozměněný plán restrukturalizace byl předložen dne 11. července 2011. Předpokládá výrazné změny obchodního modelu HSH. Nový obchodní model HSH je charakterizován nižším rizikem, silnějším zaměřením na regionální obchody a udržitelnost při financování a poskytování úvěrů. Plánovaná a již zahájená opatření restrukturalizace zahrnují vedle zaměření na činnosti hlavního předmětu podnikání a následně na prodej či ukončení různých činností a významných podílů také přizpůsobení sítě poboček a optimalizaci struktury nákladů. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá zřízení interní restrukturalizační jednotky, v níž mají být pro účetní a organizační účely shrnuty činnosti, v nichž se nemá pokračovat. Nejdůležitějšími body nového obchodního modelu jsou:
a)
nová orientace na životaschopnou hlavní banku cestou značného omezení aktiv, posílení regionálních obchodů (divize firemních zákazníků v Německu, obchod s nemovitostmi v Německu a soukromé bankovnictví) a zachování hlavních kompetencí ve vybraných mezinárodních obchodních činnostech se silnou regionální vazbou (lodní doprava a obnovitelné energie se zaměřením na Evropu);
b)
výlučné zaměření obchodování na kapitálových trzích na činnosti v oblasti treasury (takzvané obchody na vlastní účet) a činnosti orientované na zákazníky, zejména jako dodavatel produktů pro jiné obchodní jednotky (vzájemný prodej produktů, tzv. cross-selling); obchody na vlastní účet byly ukončeny;
c)
ukončení činností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH, tj. mezinárodního podnikání v oblasti přebírání společností, při kterém dochází k výraznému dodatečnému zadlužení (LBO), mezinárodního obchodu s nemovitostmi, financování letadel založené na majetku a dalších úvěrových operací, které nepatří jednoznačně k hlavním kompetencím;
d)
odprodej všech dceřiných společností, které nejsou v souladu s novou strategickou orientací HSH. Pozměněný plán restrukturalizace předpokládá odprodej celkem [100-120] podílů. HSH již počet podílů snížila o 25. Veškeré odprodeje mají proběhnout nejpozději do […];
e)
jasné oddělení ukončených obchodních divizí, které mají být v rámci interní restrukturalizační jednotky omezeny nebo prodány. Restrukturalizační jednotka nebude zahajovat žádné nové obchodní činnosti;
f)
výrazné přizpůsobení národních i zahraničních poboček: ukončení nestrategických činností povede k uzavření 15 z původních 21 zahraničních poboček. Pobočky či zastoupení v Helsinkách, Šanghaji, Bombaji, Stockholmu, Neapoli, Oslu, Rize, Tallinu, Varšavě, San Francisku a Hanoji již byly uzavřeny. Pobočky či zastoupení v Kodani, Paříži, Amsterodamu a Moskvě budou uzavřeny do roku 2012. Po restrukturalizaci si HSH ponechá šest poboček či zastoupení v Londýně, Hongkongu, New Yorku, Singapuru, Lucemburku a Aténách, přičemž pobočky v Londýně, Lucemburku a New Yorku mají být zmenšeny a pobočka v Hongkongu přeměněna na zastoupení.
(57)
Regionální zaměření zahrnuje především severoněmecké obchody se soukromými a firemními zákazníky, obchod s nemovitostmi a činnosti v oblasti spořitelen. Dále se HSH bude soustředit na vybrané oblasti mezinárodního financování lodí, jakož i na financování projektů v oblasti obnovitelných energií se zaměřením na Evropu a určité investice do infrastruktury. HSH uzavře pobočku v Lübecku do konce roku 2011.
(58)
Celkově bude bilanční suma nové hlavní banky značně snížena, zejména přenosem aktiv z hlavní banky na vlastní restrukturalizační jednotku HSH. Na konci restrukturalizačního období dne 31. prosince 2014 bude bilanční suma HSH (hlavní banky) činit 82 mld. EUR. V porovnání s bilanční sumou 208 mld. EUR v roce 2008 to odpovídá snížení o 126 mld. EUR, tj. téměř o 61 %.
(59)
Pozměněný plán restrukturalizace vychází z obecných předpokladů ohledně vývoje HDP v Německu, eurozóně, v USA a na celém světě, změn v krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazbách, inflace v eurozóně a v USA, cen ropy a směnného kurzu EUR/USD. Prognózy pro jednotlivé obchodní divize vycházejí z předpokladů ohledně míry růstu relevantního trhu, objemů a marží v oblasti nových obchodů na segment a kapacity vzájemného prodeje produktů. Vzhledem k významu obchodní divize lodní dopravy pro celkový finanční výsledek HSH předložila HSH odvětvově specifické předpoklady k vývoji trhu financování lodní dopravy. V následující tabulce jsou znázorněny prognózy týkající se vývoje velikosti trhu ohledně celosvětových nových obchodů (souhrnné hodnoty pro segmenty nákladních a kontejnerových lodí a tankerů), objemu nových obchodů HSH a podílu HSH na trhu.
Tabulka 6
Předpoklady k financování lodní dopravy v období 2011-2014
Průměr 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Celosvětové nové obchody v oblasti financování lodní dopravy celkem (v mld. EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
Nové obchody HSH (v mld. EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
Podíl HSH na trhu (%)
6,1
0,8
2,1
[cca 4]
[cca 5]
[cca 5]
[cca 5]
(60)
HSH vychází z průměrného směnného kurzu EUR/USD [1,30-1,50]. Předložila údaje o dopadu pozměněných předpokladů na zisk a ztrátu, jakož i o své čisté likviditě, a zejména analýzu citlivosti pro změny úroků a změny směnného kurzu EUR/USD. Podle analýzy citlivosti by HSH při výrazných změnách předpokladů ohledně úrokových sazeb a směnného kurzu EUR/USD nedosáhla takových ztrát, které by nemohla absorbovat. Kromě toho by stav likvidity HSH nebyl negativní, kdyby se směnný kurz EUR/USD výrazně odchyloval od základního scénáře.
(61)
HSH dále předložila na základě méně příznivých tržních předpokladů scénáře pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Finanční prognózy v případě scénářů pro nepříznivou situaci a pro nejhorší případ ukazují, že dopady stresového faktoru na platební schopnost HSH jsou tlumeny strukturou záruky na pokrytí rizik. V případě scénáře pro nepříznivou situaci by HSH odložila částečná vypovězení záruky, a tím omezila přibývání rizikově vážených aktiv v důsledku negativních hospodářských rámcových podmínek. U obou scénářů by výsledná kvóta kapitálu HSH Tier 1 činila během období restrukturalizace cca 10 %.
4.3. POPIS RESTRUKTURALIZACE JEDNOTLIVÝCH OBCHODNÍCH DIVIZÍ HSH
(62)
Bilanční suma obchodní divize firemních zákazníků hlavní banky se sníží z 26,3 mld. EUR (2008) na [10-20] mld. EUR (2014). Celkově se obchodní segment v tomto období zmenší o cca [45-55] %.
(63)
V divizi firemních zákazníků bude HSH nabízet finanční prostředky větším středním podnikům, a to zejména v hlavním regionu severního Německa.
(64)
HSH ukončila své činnosti v oblasti refinancování leasingových společností a své mezinárodní obchody LBO a ukončí rovněž svou divizi firemních zákazníků zaměřenou na asijské a skandinávské zákazníky. Divize firemních zákazníků nebude působit v oblasti financování letadel nebo lodí založeného na majetku. Schopnost HSH podporovat regionální obchody v hlavním regionu však nebude omezena.
(65)
HSH se v prvé řadě soustředí na větší střední podniky v severním Německu a na německé podniky určitých hlavních hospodářských odvětví. Bude se jasně zaměřovat na ziskové transakce a na zákazníky s dobrou bonitou, kteří požadují různé produkty. HSH bude usilovat o to, aby se pro tyto zákazníky stala „upřednostňovanou“ bankou.
(66)
S ohledem na zlepšení finanční situace se obchodní divize bude stále více zaměřovat na získávání vkladů a využívaní struktur financování, které umožňují syndikace, jsou způsobilé pro ECB nebo mohou být předávány investorům.
(67)
Bilanční suma obchodní divize nemovitostí hlavní banky se má snížit z 30,5 mld. EUR (2008) na [9-18] mld. EUR (2014). To odpovídá snížení o [50-70] %.
(68)
HSH bude nabízet všechny druhy úvěrových produktů a všechny ostatní bankovní produkty, po kterých bude ze strany realitních společností poptávka. HSH se bude svou obchodní činností zaměřovat na severní Německo a německé aglomerace. Zaměřovat se bude především na finanční řešení pro […] a financování projektů s přiměřeným stupněm rizika. V této obchodní divizi se HSH bude soustředit na financování […]. Zvláštní druhy nemovitostí budou financovány pouze selektivně.
(69)
Činnosti v jiných státech - včetně mezinárodního obchodu s nemovitostmi, který spočívá v podpoře německých zákazníků v evropských aglomeracích - budou ukončeny. V těchto oblastech HSH nebude provádět žádné nové obchody a stávající obchodní činnosti postupně ukončí.
(70)
HSH se bude orientovat především na profesionální investory v oblasti nemovitostí, zejména na stávající zákazníky, na vybrané developery, na zákazníky s pevnou pozicí v odvětví nemovitostí a s vysokým potenciálem v oblasti vzájemného prodeje produktů, jakož i na zákazníky spojené se severním Německem, kteří potřebují komplexní struktury financování. HSH bude nadále využívat struktury a produkty, které snižují potřebu finančních prostředků, např. obchody, které připadají v úvahu pro kryté dluhové obligace, úvěry způsobilé pro ECB a finanční prostředky a jistoty poskytované institucí Kreditanstalt für Wiederbau (KfW).
(71)
Bilanční suma obchodní divize spořitelen hlavní banky se sníží z 8,7 mld. EUR (2008) na [ 3] mld. EUR (2014) především omezením činností refinancování pro spořitelny.
(72)
Zákaznická základna této obchodní divize je v prvé řadě tvořena spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru v severním Německu a v druhé řadě spořitelnami a zákazníky z veřejného sektoru mimo severní Německo (sekundární bankovní vztahy).
(73)
HSH nabízí širokou škálu produktů, které se zaměřují na hlavní obchodní oblasti spořitelen. Patří sem zejména divize soukromých a firemních zákazníků, činnosti v oblasti obchodů na vlastní účet, jakož i správa vlastních cenných papírů a správa úvěrového portfolia.
(74)
V obchodní divizi soukromého bankovnictví se bilanční suma hlavní banky sníží z 1,7 mld. EUR (2008) na [0,5-1,5] mld. EUR (2014).
(75)
HSH se soustředí na poskytování služeb movitým soukromým zákazníkům v hlavním regionu severní Německo. Navíc bude HSH nabízet služby soukromého bankovnictví v nadregionálních distribučních pobočkách jiných segmentů trhu. Škála služeb bude zahrnovat […].
(76)
HSH se soustředí na získávání a podporu movitých a velmi movitých soukromých zákazníků a nadací. V rámci vzájemného prodeje produktů budou služby soukromého bankovnictví poskytovány rovněž zákazníkům/fyzickým osobám jiných obchodních divizí hlavní banky.
(77)
V obchodní divizi lodní dopravy se bilanční suma hlavní banky sníží o 46 % z 28,3 mld. EUR (2008) na cca 15 mld. EUR (2014).
(78)
Do 31. prosince 2014 nepřesáhne tržní podíl HSH, pokud jde o nové obchody v oblasti financování lodí po celém světě, ročně [ 8] %. Dále HSH zajistí, že do 31. prosince 2014 - na základě každoročního hodnocení trhu - nebude patřit k třem poskytovatelům financování lodí s největším ročním objemem nových obchodů.
(79)
Portfolio HSH bude diverzifikováno jak s ohledem na typ lodí, tak na země. Pokud jde o různé druhy aktiv, bude se nadále klást důraz na […] a několik […]. Důležitým produktem budou běžné dlouhodobé hypoteční úvěry na novostavby a financování použitých lodí. HSH bude dále selektivně vystupovat jako poskytovatel strukturovaných finančních služeb.
(80)
HSH omezí své obchodní činnosti tím, že ukončí financování lodí typu ro-ro a výletních lodí […].
(81)
HSH se zaměří na střední a velké globálně působící společnosti lodní dopravy, malé rentabilní zákazníky, jakož i zákazníky vybrané na základě celkového potenciálu výnosnosti a rizikových aspektů. Dále hraje roli také ochota zákazníka k syndikacím, splnění předpokladů pro syndikaci (např. transparentnost) a refinancování.
(82)
Obchodní divize lodní dopravy bude nabízet zejména standardní financování (plain vanilla) (27) a v omezené míře strukturální financování a bude vystupovat jako Mandated Lead Arranger a Bookrunner.
(83)
Obchodní divize dopravy/letecké dopravy hlavní banky bude zrušena. Bilanční suma ve výši 11,7 mld. EUR (2008) vyprší v rámci restrukturalizační jednotky nebo bude přiřazena jiným obchodním divizím. Do budoucna nebude již HSH provádět žádná nová financování letadel založená na majetku. Příslušné stávající obchody budou postupně ukončeny, prodány nebo převedeny na restrukturalizační jednotku za účelem jejich omezení. HSH v rámci restrukturalizace již obchodní divizi částečně reorganizovala a strategicky důležité divize železniční dopravy a infrastruktury přiřadila k obchodní divizi energie a infrastruktury.
(84)
V důsledku nového uspořádání obchodní divize energie a infrastruktury v průběhu procesu restrukturalizace se bilanční suma uvedené divize v hlavní bance zvýší ze 4,6 mld. EUR v roce 2008 (bývalá obchodní divize energie) na [5-10] mld. EUR v roce 2014. Obchodní divize energie a infrastruktury zahrnuje jak segment obnovitelné energie, tak segment infrastruktury a železniční dopravy, které předtím patřily do obchodní divize dopravy.
(85)
V segmentu energie bude HSH financovat projekty v oblasti větrné a solární energie. Tato oblast zahrnuje kategorie aktiv větrné energie (na pevnině i na moři), solární energie (fotovoltaické a termální) a jako doplňkové podnikání sítě ve spojení s projekty větrné a solární energie. Cílovým regionem pro tyto činnosti je v prvé řadě Evropa. Činnosti HSH v oblasti konvenčních zdrojů energie a veškeré činnosti v oblasti energie v Severní Americe budou ukončeny.
(86)
Změny v obchodních divizích, zejména uzavření divize letecké dopravy a zmenšení segmentů pro zahraniční nemovitosti a lodní dopravu, povedou automaticky ke zmenšení segmentu „ostatních činností“.
(87)
Segment ostatních činností zahrnuje - vedle korporátního centra - obchody na kapitálovém trhu, v němž HSH spravuje svůj majetek a který slouží jako dodavatel produktů pro obchodní divize.
(88)
HSH bude soustavně zlepšovat stabilitu a kvalitu svého financování. Od konce roku 2012 zajistí, že jak její čisté stabilní financování (net stable funding ratio), tak její koeficient krytí likvidity (liquidity coverage ratio) (28) […]. Podíl hlavní banky na obchodu v USD, který je refinancován prostřednictvím financování v USD (a nikoli prostřednictvím swapů), se do konce roku 2012 zvýší na nejméně […] % a do konce roku 2014 na nejméně […] %.
(89)
HSH výrazně sníží obchod na kapitálovém trhu s vysokým potenciálním rizikem a již výrazně omezila svůj katalog produktů. Obchody na vlastní účet již byly ukončeny.
4.4. POPIS FINANČNÍHO PLÁNOVÁNÍ V POZMĚNĚNÉM PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
(90)
HSH předložila pro období 2011-2014 rozsáhlý obchodní plán včetně propočtu zisku a ztrát a bilance, ukazatelů rentability a produkce rozepsaných podle obchodních divizí a sloučených na úrovni koncernu. Dále HSH předložila analýzu citlivosti v podobě scénáře pro nepříznivou situaci a scénáře pro nejhorší případ na úrovni koncernu. Podle očekávaného zisku a ztrát vznikne koncernu HSH v roce 2011 další ztráta ve výši cca [100-200] mil. EUR, koncern pak bude své zisky do roku 2014 neustále zvyšovat na cca [400-500] mil. EUR po zdanění. Výnosnost vlastního kapitálu bude v roce 2011 negativní a do roku 2014 vzroste na cca [7-8] %. Kvóta Tier 1 dosáhne v období 2012-2014 cca [13-16] %. Podle pokynů Komise obsahují finanční prognózy pozměněného plánu restrukturalizace pro rok 2011 jednorázovou platbu ve výši 500 mil. EUR, která byla odečtena od výsledku před zdaněním. Celková aktiva se podle prognóz zřejmě sníží z 208 mld. EUR (2008) na 120 mld. EUR (2014).
(91)
V následujících tabulkách jsou uvedeny základní údaje pozměněného plánu restrukturalizace pro HSH a hlavní banku.
Tabulka 7
Finanční plánování pro HSH na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Výsledek (v miliónech EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Výnosnost vlastního kapitálu po zdanění (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Aktiva celkem (v mld. EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabulka 8
Finanční plánování pro hlavní banku na období 2011-2014
2008 skutečná hodnota
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011 prognóza
2012 prognóza
2013 prognóza
2014 prognóza
Výnosy celkem (v miliónech EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Výsledek před restrukturalizací (v miliónech EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Výsledek před zdaněním (v miliónech EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Poměr mezi náklady a výnosy (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Aktiva segmentu (v mld. EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
V následujících tabulkách je uveden plán financování HSH s ohledem na obecnou strategii financování a strategii financování v USD.
Tabulka 9
Plán financování HSH 2010-2014
(v mld. EUR)
Objem podle zdroje financování
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Kryté dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Dlouhodobé nezajištěné prioritní dluhopisy
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Krátkodobé financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Ostatní financování na peněžním a kapitálovém trhu
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Obchodní a retailové vklady (do roku 2010)/zůstatkové vklady (usazená depozita z roku 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Rozvojové banky a obchodní úvěry
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridní kapitálové nástroje (Tier 1 a Tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Deriváty
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem - (závazky celkem + deriváty), která mají být financována krátkodobými zajištěnými finančními prostředky, nadměrné vklady a vlastní prostředky
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Státem zaručené dlouhodobé dluhopisy se sníží ze 44 mld. EUR (konec roku 2010) na [13-18] mld. EUR (konec roku 2014). Zároveň se sníží celková aktiva HSH o [25-35] mld. EUR. Rozdíl mezi celkovými aktivy a celkovými závazky (očištěný o účinek derivátů) představuje mezeru v plánu financování, která musí být pokryta krátkodobými nezajištěnými a zajištěnými finančními prostředky, jakož i přebytkem vkladů a vlastních prostředků. Plánování HSH ohledně vkladů se týká pouze části celkových vkladů, která se považuje za stabilní (usazená depozita), přičemž skutečná výše vkladů bude pravděpodobně vyšší a vyplní část mezery ve financování. I když by mohla být část mezery ve financování mezi financovanými aktivy a závazky kryta krátkodobým financováním na peněžním a kapitálovém trhu, závislost HSH na krátkodobém financování na peněžním a kapitálovém trhu se během období restrukturalizace v absolutních hodnotách snižuje. Vzhledem ke strategii financování v EUR bude HSH využívat relativně více kryté dluhopisy.
Tabulka 10
Strategie financování v USD (2010-2014)
(v mld. USD)
Objem
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
Financování v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Financování v USD prostřednictvím swapů
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Aktiva celkem v USD - lodní doprava
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Zatímco HSH v roce 2010 financovala 75 % svých aktiv v USD prostřednictvím křížových měnových swapů, má se využití swapů snížit na […] % celkových aktiv v USD (včetně aktiv v restrukturalizační jednotce). Poměrně menší závislosti na financování prostřednictvím swapů se dosáhne snížením aktiv vedených v USD, a tudíž snížením absolutních částek financování v USD.
(95)
V roce 2010 poskytly spořitelny [2,5-3,5] mld. EUR dlouhodobého nezajištěného financování HSH a [200-500] mil. EUR dlouhodobého zajištěného financování, tj. celkem [2,7-4] mld. EUR. Oproti tomu poskytly další zemské banky celkem [150-250] mil. EUR a další finanční instituce (soukromé a veřejné finanční instituce jiné než spořitelny a zemské banky) [1-2] mld. EUR.
(96)
Z pozměněného plánu restrukturalizace vyplývá posílení pozic a poměrů kapitálu HSH v průběhu restrukturalizace s plánovanou kvótou kmenového kapitálu [10-13] % do konce roku 2014. Na žádost Komise zahrnula HSH do svých finančních prognóz na rok 2013 navýšení základního kapitálu o 500 mil. EUR.
Tabulka 11
Kapitálová pozice HSH (2009-2015)
2009 skutečná hodnota
2010 skutečná hodnota
2011
2012
2013
2014
2015
Rizikově vážená aktiva po záruce (v mld. EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Nesplněné záruky (v mld. EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Vývoj kapitálu (v mld. EUR)
Kmenový kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Kapitál Tier 1 (v mld. EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Celkový kapitál (v mld. EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Poměry kapitálu
Kmenový kapitál/rizikově vážená aktiva (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Kapitál Tier 1/rizikově vážená aktiva (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. ZÁVAZKY NĚMECKA
(97)
Německo se zavázalo, že HSH provede pozměněný plán restrukturalizace, a předložilo závazky stanovené v přílohách I a III tohoto rozhodnutí.
4.6. SLEDOVÁNÍ
(98)
Německo se zavázalo, že kontrolní správce bude čtvrtletně předkládat podrobnou zprávu. Tato zpráva bude obsahovat zejména informace o protiplnění v souvislosti s opatřením na záchranu aktiv (v souladu s přílohou V sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství, dále jen „sdělení o znehodnocených aktivech“ (29)) a o provádění pozměněného plánu restrukturalizace (v souladu s bodem 46 sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“ (30)).
5. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ O PŘEZKUMU OPATŘENÍ PODPORY VE PROSPĚCH HSH
(99)
Komise dne 30. října 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení, aby zjistila, zda záruka na pokrytí rizik splňuje kritéria sdělení o znehodnocených aktivech ohledně aktiv způsobilých pro podporu, oceňování (včetně metody oceňování), protiplnění a správy znehodnocených aktiv. Kromě toho Komise chtěla prošetřit předpoklady platné pro rekapitalizační opatření, rozdělení zátěže a opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(100)
Ohledně způsobilosti zajištěných aktiv vyjádřila Komise v bodě 40 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda byla příslušná kritéria sdělení o znehodnocených aktivech splněna, neboť jen malá část zajištěného portfolia spadala přímo pod definici znehodnocených aktiv obsaženou ve sdělení o znehodnocených aktivech.
(101)
Ohledně transparentnosti a poskytnutí informací Komise v bodě 43 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že HSH předložila zprávy o ocenění vypracované nezávislými odborníky, které se týkaly pouze zlomku zajištěného portfolia, přesněji řečeno, velké části strukturovaných úvěrových cenných papírů. Kromě toho Německo tehdy nedalo k dispozici žádné ověření postupů oceňování a výsledků ze strany úřadu BaFin.
(102)
Ohledně správy aktiv Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda opatření plánovaná bankou HSH splňují kritéria sdělení o znehodnocených aktivech, neboť všechna aktiva se i nadále objevují v bilanční sumě HSH.
(103)
Ohledně ocenění Komise v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení vysvětlila, že nezávislí odborníci oceňovali pouze strukturované úvěrové portfolio a že v té době neměla k dispozici dostatečné informace pro posouzení skutečné hospodářské hodnoty celého portfolia. Komise dále prohlásila, že hodlá prověřit korelační předpoklady použité bankou HSH na zajištěná aktiva.
(104)
Ohledně protiplnění vyjádřila Komise v bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti o přiměřenosti rozdělení zátěže, neboť podle sdělení o znehodnocených aktivech je třeba od HSH žádat, aby se na základě ustanovení o první ztrátě podílela na části (zpravidla nejméně 10 %) ztrát nebo rizik. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti, zda přirážka ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(105)
Ohledně obnovení životaschopnosti vyjádřila Komise v bodě 59 rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti, zda je HSH schopna obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Vzhledem k silné závislosti HSH na peněžním a kapitálovém trhu pochybovala Komise zejména o tom, zda je předložená strategie refinancování sama o sobě po vypršení státních záruk střednědobě a dlouhodobě udržitelná.
(106)
V bodech 60 a 61 rozhodnutí o zahájení řízení Komise zpochybnila předpokládané míry růstu a marže, které vycházejí z původního plánu restrukturalizace. Komise pochybovala zejména o vyšších maržích v obchodní oblasti soukromého bankovnictví a o předpokládaných mírách růstu v oblastech lodní dopravy a dopravy, v nichž HSH již měla poměrně vysoké podíly na trhu.
(107)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že HSH má v úmyslu ve značném rozsahu pokračovat ve svých mezinárodních činnostech na kapitálových trzích, zároveň však prohlašuje, že chce svůj obchodní model opět více zaměřit na regionální aktivity. V bodě 63 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda je předpoklad, že HSH v roce 2013 opět dosáhne svého předchozího ratingu A, realistický.
(108)
Ohledně vlastního příspěvku Komise prohlásila, že původní plán restrukturalizace neobsahuje žádné rozsáhlé návrhy. Objem vlastního příspěvku ve formě odprodejů zůstává nejasný. V souvislosti s rozdělením zátěže také na menšinové akcionáře Komise vyjádřila pochybnosti ohledně ocenění HSH, a tudíž také ohledně ceny nově vydaných akcií. V bodech 10 a 32 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti, zda sdružení spořitelen a Flowers, které se nepodílely na rekapitalizaci, nemohly mít přínos z kapitálové injekce tím, že si ponechaly nadměrně vysoké podíly v HSH.
6. STANOVISKO NĚMECKA
(109)
Německo dne 17. prosince 2009 předložilo společné stanovisko spolkových zemí a HSH k rozhodnutí o zahájení řízení.
6.1. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK
(110)
Německo zastávalo stanovisko, že právní posouzení záruky na pokrytí rizik provedené Komisí je chybné, neboť vychází z použití sdělení o znehodnocených aktivech, které v daném případě není použitelné.
(111)
Německo nesouhlasilo s Komisí, že použití sdělení o znehodnocených aktivech je nezbytně nutné a že Komise musela nezávisle na okamžiku zavedení nebo oznámení opatření použít právní předpisy a sdělení platné v době přijetí rozhodnutí (31). Podle názoru Německa lze s tímto názorem souhlasit jen tehdy, spadá-li opatření do působnosti daných právních předpisů nebo sdělení, což v tomto případě neplatí. Německo dále tvrdilo, že se sdělení o znehodnocených aktivech nevztahuje na všechny druhy podpůrných opatření zaměřených na znehodnocená aktiva. Podle Německa je třeba sdělení o znehodnocených aktivech považovat pouze za správní předpis, jehož cílem jsou jednotné správní postupy a který je závazný pouze pro Komisi. Slučitelnost záruky na pokrytí rizik s vnitřním trhem musí být posuzována přímo na základě SFEU. Jelikož podle Německa nespadá cíl záruky druhé ztráty a složení zajištěného portfolia do působnosti sdělení o znehodnocených aktivech, je dokázáno, že toto sdělení není v případě HSH použitelné.
(112)
Německo prohlásilo, že použití sdělení o znehodnocených aktivech vede k nesprávnému rámci hodnocení, jenž je pro HSH ve vztahu k určení prvku podpory, hodnoty portfolia, výše protiplnění a potřebě restrukturalizace nepříznivý.
(113)
Německo odkazovalo na bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení, v němž Komise vysvětlovala, že posouzení tržní hodnoty portfolia sestávajícího hlavně z úvěrů pro podniky je složité. Německo tyto obtíže považovalo za důkaz toho, že záruku druhé ztráty nelze posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a prohlásilo, že Komise by extrapolací dospěla k částce podpory ve výši nominální hodnoty záruky. Německo dále prohlašuje, že již tento výsledek svědčí o tom, že zvolená metoda musí být nesprávná, neboť by to znamenalo, že by Komise ohledně prvku podpory stavěla zvolenou záruku na pokrytí rizik na stejnou úroveň s rekapitalizací, přestože obě opatření mají odlišnou povahu. Zatímco rekapitalizace představuje trvalou kapitálovou injekci, v případě záruky se jedná o stabilizační opatření pouze s regulační působností, které je omezené na dobu platnosti zajištěných aktiv.
(114)
Německo poukázalo na to, že odvození prvku podpory na základě tržní hodnoty ukazuje, že Komise neuznává povahu záruky na pokrytí rizik, neboť tato se nevztahuje na výkyvy na trhu. Komise by měla prvek podpory v případě záruky druhé ztráty určovat spíše podle všeobecných pravidel státní podpory a zejména podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (32) (dále jen „sdělení o zárukách“). Podle Německa by použití sdělení o zárukách v případě, že bylo protiplnění záruky na pokrytí rizik uznáno za odměnu běžnou na trhu, vedlo k nižšímu prvku podpory.
(115)
I kdyby bylo možné použít sdělení o znehodnocených aktivech na záruku druhé ztráty, Komise se podle názoru Německa při jeho použití dopustila chyb při určování prvku podpory a při výpočtu výše protiplnění, jakož i ve vztahu k rozdělení zátěže a správě aktiv v restrukturalizační jednotce. Prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je nesprávný, jelikož jsou nesprávné předpoklady ohledně převodní a tržní hodnoty portfolia. Pokud jde o protiplnění za kapitálovou úlevu Německo zdůraznilo, že se posouzení dopadu kapitálové úlevy obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení opírá o staré údaje. Podle novějších údajů je dopad kapitálové úlevy mnohem nižší. Předběžné posouzení rozdělení zátěže je rovněž nesprávné a příliš omezené, neboť Komise je vztahuje pouze na první ztrátovou tranši záruky, která je mnohem nižší než první ztrátová tranše ve výši 10 % zajištěného portfolia požadovaná podle sdělení o znehodnocených aktivech. Mezi rozdělením zátěže a první ztrátovou tranší uvedenou v absolutních hodnotách neexistuje žádná souvislost. Navíc HSH nese veškeré ztráty, které přesahují záruku druhé ztráty. Ohledně správy aktiv Německo prohlásilo, že zásady sdělení o znehodnocených aktivech nelze použít na záruku na pokrytí rizik pro HSH a že by nemělo smysl spravovat všechny hodnoty, na které se vztahují záruky na pokrytí rizik, odděleně. HSH pravděpodobně zřídí restrukturalizační jednotku a zajistí jasné funkční a organizační oddělení hlavní banky a restrukturalizační jednotky, které bude dodrženo až do úrovně správní rady.
(116)
Německo nesouhlasí s oceněním portfolia, které je uvedeno v bodě 47 rozhodnutí o zahájení řízení. U zajištěného portfolia se z velké části jedná o klasické úvěrové operace, které nejsou snadno dostupné pro hodnocení založené na peněžním toku. Také pravidlo oceňování „komplexních“ aktiv, které má prostřednictvím paušálního snížení hodnoty simulovat nejistotu na trhu, není pro oceňování zajištěného portfolia v daném případě přiměřené. Zatímco bylo portfolio CIP banky HSH oceněno externími odborníky na základě peněžních toků, byla aktiva v podstatně větším úvěrovém portfoliu oceněna na základě běžné, pro banky obvyklé úvěrové analýzy v souladu s příslušnými regulačními předpisy. Při této úvěrové analýze má klíčový význam bonita dlužníka.
(117)
Německo tvrdilo (jak bylo popsáno v rozhodnutí o zahájení řízení), že použití metod výpočtu, které byly stanoveny ve sdělení o znehodnocených aktivech, na záruku druhé ztráty je nepřiměřené a že by pro určení výše protiplnění mělo být použito sdělení o zárukách. Během výměny informací, která zahrnovala také několik schůzek a telekonferencí, předložilo Německo v období od ledna do srpna 2010 informace dokazující, že zpětné získání částky […] v plné výši by ztížilo obnovení životaschopnosti HSH.
6.2. STANOVISKO K REKAPITALIZACI
(118)
Německo zastávalo názor, že se Komise také při posouzení rekapitalizace dopustila chyb, které se týkají ocenění společnosti HSH a právního posouzení případných výhod pro menšinové akcionáře, jež se na rekapitalizaci nepodílejí.
(119)
Pochybnosti Komise ohledně ocenění společnosti vyplývají podle názoru Německa z chybného posouzení skutkového stavu. Proto není důležité, že původní ocenění společnosti ze strany PwC nezahrnuje snížení ratingu provedené agenturou S&P, a existují dobré důvody předpokládat, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A.
(120)
Pokud jde o emisní cenu nových akcií, jsou pro banky kotované na burze běžné srážky ve výši 30 až 60 %. Ocenění HSH je přiměřeným základem pro stanovení ceny nových akcií a původní akcionáři HSH by z opatření podpory neměli užitek, pokud by si ponechali příliš vysoký podíl na bance HSH.
6.3. STANOVISKO K ZÁRUCE NA POKRYTÍ RIZIK A K REKAPITALIZACI VZHLEDEM K NEOMEZENÉ STÁTNÍ ZÁRUCE
(121)
Německo prohlásilo, že bez podpory na záchranu by došlo k likvidaci HSH a následně by veřejní vlastníci museli v rámci neomezené státní záruky nést mnohem vyšší ztráty. Případné pohledávky v rámci neomezené státní záruky se odhadují na 30 mld. EUR a více. Německo poukázalo na to, že soukromý investor v situaci veřejných vlastníků by přijal stejná záchranná opatření, aby zabránil vyšším ztrátám.
(122)
Německo se domnívá, že záchranná opatření splňují kritéria „testu soukromého investora“ (tj. použití zásady investora v podmínkách tržního hospodářství), a tudíž nepředstavují státní podpory. Kritéria tohoto testu jsou splněna, pokud lze rozumně předpokládat, že podnik opět obnoví svou životaschopnost, a pokud náklady na likvidaci převýší náklady na kapitálová opatření (33). Podle Německa je původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 dostatečným dokladem toho, že HSH je schopna obnovit svou životaschopnost. V souvislosti s odhadem nákladů na likvidaci Německo prohlásilo, že je třeba rozlišovat mezi závazky, které mají převzít spolkové země jako vlastníci HSH, a závazky, které mají jako orgány veřejné moci. Závazky spolkových zemí jako orgánů veřejné moci (např. podpora v nezaměstnanosti a příspěvky na sociální zabezpečení) se při odhadu nákladů na likvidaci nesmí brát v úvahu. V nákladech na likvidaci by měly být zohledněny pouze závazky spolkových zemí jako vlastníků HSH. S odvoláním na rozsudek ve věci Linde (34) Německo zastávalo názor, že při provádění testu soukromého investora je třeba zohlednit závazky vyplývající z dříve poskytnutých slučitelných podpor. Neomezené státní záruky byly Komisí povoleny, a tudíž představují podporu, která je slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho závazky vyplývající z neomezené státní záruky patří mezi závazky spolkových zemí coby vlastníků HSH a nikoli coby orgánů veřejné moci. Neomezená státní záruka je ve své povaze srovnatelná s prohlášením o převzetí ručení. Proto by při odhadu nákladů na likvidaci měly být zohledněny závazky veřejných vlastníků v rámci neomezené státní záruky ve výši nejméně 30 mld. EUR. Německo zastávalo názor, že by náklady na likvidaci výrazně překročily náklady na kapitálová opatření veřejných vlastníků ve prospěch HSH. Německo se proto domnívá, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že se v případě záchranných opatření nejedná o státní podpory.
6.4. STANOVISKO K UDRŽITELNOSTI OBCHODNÍHO MODELU HSH
(123)
Přestože Německo nejprve považovalo předběžné posouzení obchodního modelu HSH v bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení za příliš negativní, aktualizovalo svůj původní plán restrukturalizace, aby rozptýlilo obavy Komise ohledně hospodářské soutěže.
6.5. STANOVISKO K VLASTNÍMU PŘÍSPĚVKU A K VYROVNÁVACÍM OPATŘENÍM
(124)
Německo prohlásilo, že opatřeními ke splnění přiměřeného vlastního příspěvku plánovanými v původním plánu restrukturalizace, které spočívají v kompenzaci opatření, uvolnění kapitálových rezerv, prodeji významných podílů a snížení nákladů, se ve výsledku dosáhne vlastního příspěvku ve výši 5,9 mld. EUR, a tudíž by tato opatření měla být dostatečná.
(125)
Navrhovaná vyrovnávací opatření - snížení bilanční sumy, ukončení ziskových obchodních portfolií, uzavření 12 (35) z dosavadních 21 mezinárodních poboček a prodej významných podílů (REAG a DAL (36)) - Německo zpočátku považovalo za dostatečná, avšak v pozměněném plánu restrukturalizace byla ještě jednou změněna.
7. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(126)
Komise obdržela také připomínky od třetích stran. Své připomínky sdělila sdružení spořitelen dne 30. listopadu a 11. prosince 2009 a Flowers dne 17. prosince 2009.
7.1. PŘIPOMÍNKY SGVSH A SVB
(127)
Sdružení spořitelen nesouhlasila s předběžným názorem Komise, že nepřiměřeně profitovala z rekapitalizace poskytnuté bance HSH veřejnými akcionáři, neboť emisní cena nových akcií byla podle názoru sdružení spíše nízká.
(128)
Rozdělení řízení ve věci HSH, kdy by byla opatření podpory schvalována jedním řízením a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným řízením, by bylo porušením článku 7 nařízení (ES) č. 659/1999 (37) (dále jen „procesní nařízení“). Opatření podpory nemůže být zároveň (ve prospěch HSH) slučitelné s vnitřním trhem a neslučitelné ohledně vlastníků podílů HSH. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci vzhledem ke sdružením spořitelen a Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle sdružení spořitelen by se Komise měla otázkou rozdělení zátěže také na menšinové akcionáře zabývat při obecném posouzení rozdělení zátěže v rámci rekapitalizace.
(129)
Podle názoru Komise nedostatečné rozmělnění podílů menšinových akcionářů nemůže podle sdružení spořitelen představovat státní podporu. Považují rozmělnění za druhotný efekt rekapitalizace. Kromě toho nejsou splněna kritéria čl. 107 odst. 1 SFEU v tom smyslu, že sdružení spořitelen nepředstavují podle pravidel pro státní podporu podniky. SGVSH a SVB nepůsobí samy na žádném trhu, pouze drží podíly pro své členy (veřejné spořitelny v Hamburku a Šlesvicku-Holštýnsku). Výhoda pro sdružení spořitelen by mohla spočívat nanejvýš ve zvýšení hodnoty podílů HSH, které je spjato se všemi kapitálovými injekcemi. Kromě toho nebyla údajná výhoda poskytnuta ze státních prostředků. Stupeň rozmělnění závisí na počtu a ceně akcií. O ceně však nerozhoduje stát, nýbrž valná hromada vlastníků podílů. Toto rozhodnutí není přičitatelné státu a nelze je podle rozsudku ve věci Stardust Marine (38) považovat za státní podporu. Údajná výhoda však v žádném případě neměla vliv na konkurenceschopnost spořitelen na trzích, na nichž působí. Proto tato údajná výhoda nenarušuje hospodářskou soutěž a neovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(130)
Sdružení spořitelen dále poukazují na to, že Komise dosud nezkoumala druhotné efekty u jiných opatření rekapitalizace. Ani soudy Unie v rozsudku WestLB (39) nepotvrdily tento přístup. Sdružení spořitelen dále zjistila, že Komise neprozkoumala druhotné efekty ani v jiných případech, v nichž se emisní cena nových akcií zdála být mimořádně vysoká (40). Pokud by se tento aspekt zkoumal pouze v případech, jako je HSH nebo BayernLB, došlo by k porušení zásady rovnosti.
(131)
Sdružení spořitelen dále objasnila, že akcionáři podílející se na akciové společnosti mají přednostní právo na koupi nových akcií. Jedná se však o opci a nikoli o povinnost nákupu. Sdružení spořitelen považovala cenu nových akcií za přiměřenou, nemohla se však z finančních důvodů na rekapitalizaci podílet.
(132)
Sdružení spořitelen dále tvrdila, že v roce 2008 výrazně přispěla ke kapitálovým opatřením ve prospěch HSH. V červenci 2008 tak proměnila tichou spoluúčast ve výši 685 mil. EUR v kmenový kapitál HSH ve výši 125 mil. EUR a kapitálové rezervy ve výši 560 mil. EUR. Kromě toho sdružení spořitelen spolu s Flowers upsala tichou spoluúčast ve formě směnitelné obligace (hybridní nástroj) ve výši 962 mil. EUR, přičemž sdružení spořitelen převzala podíl ve výši 660,5 mil. EUR. Koncem roku 2008 HSH rozpustila kapitálové rezervy ve výši 3,1 mld. EUR, aby vyrovnala ztráty a zabránila absorpci ztrát hybridních nástrojů. V této souvislosti by sdružení spořitelen ztratila svůj podíl 560 mil. EUR na kapitálových rezervách. Povinně převoditelné cenné papíry se podílí na ztrátě HSH; rovněž nebyl vyplacen žádný kupón. Sdružení spořitelen již od roku 2008 neobdržela žádné dividendy.
(133)
V květnu 2009 chtěla sdružení spořitelen prodat své akcie. Prodej však nebyl možný v důsledku dohody o vlastnictví akcií uzavřené s veřejnými vlastníky dne 25. března 2003. Smluvní strany dohody o vlastnictví akcií se zavázaly vykonávat své hlasovací právo tak, aby veřejným vlastníkům podílů a sdružení spořitelen zůstala zachována většina hlasů a jejich podíly se až do určitého procenta neprodávaly. Dohodu o vlastnictví nelze vypovědět před 31. prosincem 2013.
(134)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že jejich podíly byly během rekapitalizace značně rozmělněny a poklesly z 13,2 % na 4,7 %, resp. z 1,62 % na 0,6 %. Veřejní vlastníci s 85,5 % přímých a nepřímých podílů společně kontrolovali všechna strategická rozhodnutí HSH. Tato společná kontrola znamená z pohledu soukromého investora dodatečné snížení hodnoty podílů držených menšinovými akcionáři.
(135)
Sdružení spořitelen poukázala na to, že ocenění HSH společností PwC bylo zadáno bankou HSH a nikoli menšinovými akcionáři. PwC provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Sdružení spořitelen se domnívají, že PwC měla zohlednit zvláštní hodnoty a upravenou rizikovou prémii, z čehož by vyplynula hodnota 30 EUR za akcii. Sdružení spořitelen tudíž zastávala stanovisko, že jejich podíly byly nadměrně rozmělněny, a odhadovala škodu na přibližně 200 mil. EUR.
7.2. PŘIPOMÍNKY FLOWERS
(136)
Flowers předložila obdobné argumenty jako sdružení spořitelen a navíc prohlásila, že již poskytla značný vlastní příspěvek k restrukturalizaci HSH. Kapitálová opatření provedená v červenci 2008 ve prospěch HSH jsou podle ní úzce spjata s navýšením kapitálu v květnu 2009. V červenci 2008 Flowers vložila 300 mil. EUR v hotovosti. Dále tvrdí, že ohledně tiché spoluúčasti ve formě směnitelné obligace v celkové výši 962 mil. EUR provedla Flowers platby v hotovosti v celkové výši 301,5 mil. EUR. Tichá spoluúčast ve formě směnitelné obligace se podílela na ztrátě, neboť nebyl vyplacen žádný kupon. Podíl investorů na těchto kapitálových opatřeních činil 48 %, a je tak podstatně vyšší než jejich tehdejší podíl na HSH v celkové výši 25,67 %.
(137)
Investoři konzultující společnost Flowers nesouhlasili s předběžným hodnocením Komise v bodech 65 a 73 rozhodnutí o zahájení řízení, že byl jejich vlastní příspěvek a jejich podíl na rozdělení zátěže nedostatečný. Poukázali na to, že v roce 2009 při uvolnění kapitálových rezerv ve výši 3,1 mld. EUR přispěli částkou 794 mil. EUR. Investoři odkazovali na rozhodnutí Komise ve věci Commerzbank (41) a tvrdili, že Komise v této věci považovala prodej podílů a jiných aktiv za dostatečný vlastní příspěvek a zákaz vyplácení kupónů a dividend za rozdělení zátěže. Investoři se domnívali, že kapitálová opatření z roku 2008 by měla být zohledněna.
(138)
Investoři požadovali, že ztrátu své blokační menšiny způsobenou rozmělněním jejich podílů je třeba rovněž považovat za vlastní příspěvek. Navzdory rozmělnění jejich podílů na 9,19 % by se od nich na základě jejich podílu vlastnictví před rakapitalizací i mohlo v rámci neomezené státní záruky požadovat 26,58 %. Dále nepovažovali pochybnosti Komise ohledně ocenění HSH a ani názor Komise, že je cena akcií přemrštěná, za oprávněné. Podle jejich názoru nebyla zohledněna řada faktorů zvyšujících hodnotu akcií.
(139)
Investoři tvrdí, že jelikož německé právo nepočítá s možností přenosu akcií, nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře. Rozdělení probíhajícího řízení není možné, neboť ve prospěch HSH bylo provedeno pouze jedno opatření podpory.
8. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(140)
Německo předložilo své stanovisko k připomínkám sdružení spořitelen a investorů konzultujících společnost Flowers. Zastává i nadále názor, že ocenění HSH je přiměřené a menšinoví akcionáři neměli prospěch z nepřímých státních podpor. Kromě toho Německo souhlasí s rozdělením řízení, pokud by se tím umožnilo rychlejší ukončení řízení očekávané bankou HSH a trhy. Německo pochybovalo o tom, že rekapitalizace představuje jednotný právní postup a že proto může být posuzována z hlediska podpor jen jednotně. Německo s odkazem na judikaturu soudů Unie prohlásilo, že rozdělení řízení je z právního hlediska možné. Pokud by právní posouzení podpory ve vztahu k různým příjemcům (v tomto případě HSH a menšinoví akcionáři) bylo odlišné, neohrožuje to slučitelnost podpory poskytnuté ve prospěch HSH s vnitřním trhem. Přiměřenost podpory na úrovni banky, která je příjemcem podpory, lze zajistit odpovídajícím zpracováním plánu restrukturalizace, zatímco případné výhody poskytnuté menšinovým akcionářům v důsledku příliš vysoké emisní ceny akcií by musely být posuzovány a opravovány odděleně. Německo nesouhlasilo s názorem Flowers, že nelze vyžadovat navrácení nepřímých podpor pro menšinové akcionáře, neboť německé právo nepočítá s možností přenosu podílových listů. Takový přenos je podle německého práva možný, avšak i kdyby možný nebyl, nemůže se Německo odvolávat na neexistenci exekučního titulu, aby odůvodnilo, proč neprovedlo rozhodnutí Komise o navrácení.
9. POSOUZENÍ
9.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(141)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.
(142)
Opatření se považuje za státní podporu, pokud jsou splněny tyto předpoklady: a) opatření musí být poskytnuto členským státem nebo ze státních prostředků; b) musí poskytovat výhodu, která by mohla určitým podnikům nebo odvětvím výroby přinášet prospěch; c) tato výhoda musí být selektivní a d) opatření narušuje nebo může narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Aby opatření představovalo státní podporu, musí být splněny všechny tyto předpoklady. Komise se i nadále domnívá, že jsou tyto předpoklady splněny.
(143)
Za prvé byla opatření poskytnuta společností HSH Finanzfonds AöR, která je veřejnoprávní institucí zřízenou veřejnými vlastníky a kterou stejným dílem vlastní a kontrolují veřejní vlastníci. Tato instituce byla založena na základě státní smlouvy mezi spolkovými zeměmi Hamburk a Šlesvicko-Holštýnsko podepsané dne 3. dubna 2009 v Kielu a dne 5. dubna 2009 v Hamburku (42). Úkolem společnosti HSH Finanzfonds AöR je poskytovat za veřejné vlastníky podporu bance HSH. Ke splnění tohoto úkolu přebírá společnost HSH Finanzfonds AöR záruky až do výše 10 mld. EUR, nabývá akcie HSH a přijímá úvěry na nákup těchto akcií. Podle § 3 státní smlouvy ručí veřejní vlastníci za závazky HSH Finanzfonds AöR. Opatření jsou tak jednoznačně financována státem.
(144)
Za druhé byla poskytnuta záruka na pokrytí rizik a provedena rekapitalizace, aby se zabránilo úpadku banky HSH (43), které následně přispěly k jejímu přežití. Jedná se proto o hospodářské výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(145)
Za třetí jsou opatření zaměřená konkrétně na HSH, a tudíž jsou selektivní.
(146)
Daná opatření musí dále narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. Tyto účinky lze posoudit na základě výše podpory, znaků opatření podpory a příjemce podpory (44). Opatření podpory umožnila bance HSH zabránit úpadku a pokračovat v obchodní činnosti na celé řadě trhů. HSH je mezinárodně působící banka, která konkuruje dalším bankám v Německu a v jiných zemích. Navíc má HSH v německém bankovním odvětví systémový význam a je důležitým konkurentem na trhu financování lodí a letadel (HSH je největším poskytovatelem financí v oblasti stavby lodí na světě a vedoucím poskytovatelem finančních služeb v odvětví letectví). Kromě toho HSH obdržela poměrně vysokou podporu (viz bod 159) a záruka na pokrytí rizik kryje cca 75 % její bilanční sumy. S ohledem na účinky opatření, postavení HSH v bankovním sektoru (zejména na trhu financování lodí) a výše podpory hrozilo, že výhoda poskytnutá této bance ovlivní obchod mezi členskými státy.
(147)
Toto hodnocení se nezměnilo ani po zohlednění připomínek Německa a třetích stran. Připomínky Německa k tomu, zda mají opatření ve prospěch HSH charakter podpory, si protiřečí. Německo na jedné straně požaduje, aby Komise posoudila záruku na pokrytí rizik na základě sdělení o zárukách a nikoli na základě sdělení o znehodnocených aktivech, a zřejmě tedy předpokládá, že se u záruky na pokrytí rizik jedná o státní podporu. Na druhé straně Německo tvrdí (jak je shrnuto v oddíle 6.3 tohoto rozhodnutí), že soukromý investor, který by byl v situaci veřejného vlastníka, by vzhledem k neomezené státní záruce na pohledávky ve výši nejméně 30 mld. EUR rovněž provedl záchranná opatření ve prospěch HSH, aby zabránil větším ztrátám. Německo z toho vyvozuje závěr, že kritéria testu soukromého investora jsou splněna a že tedy daná záchranná opatření nepředstavují státní podpory.
(148)
Německo si špatně vyložilo judikaturu, na kterou se odvolává. V tomto případě Německo argumentuje, že by státní podpora (neomezená státní záruka) měla být považována za součást likvidačních nákladů, aby se mohly další státní podpory (rekapitalizace a záruka na pokrytí rizik) prohlásit za slučitelné se zásadou investora v tržním hospodářství. Ve věci Linde uzavřely strany obchod za tržních podmínek, který obsahoval dotaci, aby bylo možné zrušit smlouvu o dodávkách uzavřenou dříve rovněž za tržních podmínek, jejíž provádění vedlo k vysokým ročním ztrátám. Soud prvního stupně v této souvislosti zjistil: „… výše popsanou rozsáhlou dohodu je třeba považovat za obvyklou obchodní transakci, v jejímž rámci se … [Úřad pro správu státního majetku (Treuhandanstalt)] a LWG chovaly jako tržně orientované hospodářské subjekty. Je evidentní, že tyto subjekty byly motivovány především obchodními úvahami bez ohledu na cíle hospodářské a sociální politiky (45).“ Tato skutečnost není s předmětným případem srovnatelná, neboť ve věci Linde byly obě transakce uzavřeny za tržních podmínek, zatímco v případě HSH nebyla ani jedna z obou transakcí uzavřena za tržních podmínek.
(149)
Neomezená státní záruka je definována jako přímá, ze zákona nebo vyhlášky vyplývající povinnost územní jednotky nebo jiného veřejnoprávního subjektu vůči věřitelům veřejnoprávní úvěrové instituce na všechny závazky této instituce. Z neomezené státní záruky tak vyplývá povinnost ručitele v případě platební neschopnosti nebo likvidace úvěrové instituce zasáhnout. Vyplývá z ní bezprostřední nárok věřitelů úvěrové instituce vůči ručiteli, který však lze uplatnit pouze v případě, že majetek úvěrové instituce nestačí na uspokojení věřitelů. Neomezená státní záruka není limitována ani časově, ani z hlediska částky. Úvěrová instituce navíc za toto ručení neplatí žádnou odměnu (46). Neomezená státní záruka je neplacené, neomezené podpůrné ručení veřejného subjektu (obce, spolkové země) za pohledávky vůči veřejnoprávní instituci (v tomto případě veřejnoprávní úvěrové instituci) v případě, že je tato instituce v platební neschopnosti. Investor v podmínkách tržního hospodářství by v situaci veřejného vlastníka za banku nepřevzal - jako to učinili veřejní vlastníci s neomezenou státní zárukou - neplacenou neomezenou záruku, která by kryla celou bilanční sumu.
(150)
Komise skutečně považovala neomezenou státní záruku za státní podporu. Komise požadovala, aby Německo neomezenou stání záruku zrušilo.
(151)
Neomezená státní záruka je zakotvena ve veřejném právu. Veřejní vlastníci ručí v rámci neomezené státní záruky coby orgány veřejné moci a nikoli coby soukromí vlastníci. V souladu s rozhodovací praxí Komise (47) a judikaturou (48) se za součást likvidačních nákladů považují pouze závazky, které by mohl zaplatit investor v podmínkách tržního hospodářství. Jak je vysvětleno v bodě 149, investor v podmínkách tržního hospodářství by bance neposkytl neplacenou, neomezenou záruku, která kryje celou bilanční sumu. Proto rozsudek ve věci Linde není pro posouzení daného případu relevantní, neboť závazky vyplývající z neomezené státní záruky nemohou být klasifikovány jako likvidační náklady.
(152)
Jako prvek podpory v rekapitalizaci je třeba vzít v úvahu nominální hodnotu rekapitalizace, neboť investor v podmínkách tržního hospodářství by podniku v obtížích tyto prostředky nikdy neposkytl. Jak je uvedeno v bodech 27 a 28 rozhodnutí o záchraně, neúčast menšinových akcionářů na rekapitalizaci a nerovnoměrné rozdělení zátěže, která vyplývá ze záchranných opatření, mezi veřejné vlastníky poukazuje na to, že veřejní vlastníci sledovali rekapitalizací cíle veřejného zájmu a nejednali jako soukromý investor. Komise v souladu s rozhodovací praxí (49) potvrzuje svůj názor, že prvek podpory v rakapitalizaci představuje 3 mld. EUR.
(153)
Komise dále potvrzuje, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik činí 10 mld. EUR. Nehledě na tvrzení Německa je Komise i nadále přesvědčena o tom, že opatření je třeba posuzovat na základě sdělení o znehodnocených aktivech. V uvedeném sdělení se objasňuje, jak se mají z hlediska podpory posuzovat opatření členských států týkající se znehodnocených aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Znehodnocená aktiva jsou aktiva, v jejichž případě bankám hrozí ztráty. Podle názoru Komise se musí sdělení o znehodnocených aktivech použít na všechna podpůrná opatření, která se zaměřují na znehodnocená aktiva a skutečně pomáhají finanční instituci, jež je příjemcem podpory, neboť se podle uvedeného sdělení v případě opatření na záchranu aktiv jedná o opatření, jimiž mohou banky zabránit výraznému snížení hodnoty určitých kategorií aktiv (50). Totéž platí pro záruku na pokrytí rizik v daném případě.
(154)
Komise nesdílí názor Německa, že se nemá použít sdělení o znehodnocených aktivech a že prvek podpory v případě záruky druhé ztráty je třeba určit podle obecných předpisů o státních podporách a zejména podle sdělení o zárukách. Sdělení o zárukách se vztahuje na opatření podpory, kterými se bankám má zajistit likvidita (51). Záruka na pokrytí rizik slouží jinému účelu. Zaměřuje se na aktiva banky a má uvolnit co nejvíce kapitálu, aby banka mohla zlepšit svou kvótu vlastního kapitálu.
(155)
Ohledně námitky ratione temporis, kterou předložilo Nemecko, Komise připomíná, že bez ohledu na čas vypracování nebo oznámení opatření musí použít právní předpisy a sdělení platné v okamžiku přijetí rozhodnutí (52). Jedná se o obecné pravidlo a každá výjimka z tohoto pravidla musí být jasně uvedena v právním předpise, který by se jinak mohl uplatnit. Jak potvrdily soudy Unie (53), mělo by se oznámené opatření posuzovat podle pravidel použitelných v okamžiku přijímání rozhodnutí. Komise proto v souvislosti se současnou finanční krizí použila sdělení o znehodnocených aktivech již na opatření, která byla oznámena před zveřejněním tohoto sdělení (54).
(156)
Podle sdělení o znehodnocených aktivech odpovídá výše podpory rozdílu mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní hodnota zajištěného portfolia činí [cca 168] mld. EUR, což odpovídá jeho nominální hodnotě ve výši [cca 172] mld. EUR po odečtení první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR (tranše první ztráty).
(157)
Vzhledem ke značnému objemu a složení zajištěného portfolia ([60-80] % portfolia tvoří úvěry) je stanovení jeho tržní hodnoty složité. Pokud neexistuje trh, může být tržní hodnota některých aktiv prakticky nulová (55). Tržní hodnota zajištěného portfolia je v každém případě mnohem nižší než jeho reálná ekonomická hodnota (56), která odráží příslušnou dlouhodobou ekonomickou hodnotu aktiv. Jelikož výše podpory obsažená v záruce nemůže překračovat její nominální hodnotu (10 mld. EUR), není nutné určit přesnou hodnotu. Komise se proto domnívá, že prvek podpory v záruce na pokrytí rizik představuje 10 mld. EUR.
(158)
Komise poukazuje na to, že záruky likvidity ve výši 17 mld. EUR poskytnuté fondem SoFFin představují podporu poskytnutou v rámci německého režimu.
(159)
Komise dospěla k závěru, že prvek podpory obsažený v záruce na pokrytí rizik a rekapitalizaci činí 13 mld. EUR. Komise se dále domnívá, že prvek podpory v zárukách likvidity představuje částku až 17 mld. EUR.
9.2. SLUČITELNOST OPATŘENÍ PODPORY
9.2.1. POUŽITÍ ČL. 107 ODST. 3 PÍSM. B) SFEU
(160)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze považovat za slučitelnou s jednotným trhem podporu, „která má napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise během schvalování německého balíčku na záchranu bank (57) potvrdila, že hrozí vážné porucha v hospodářství Německa a že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. I když se hospodářství od počátku roku 2010 pomalu zotavuje, Komise se i nadále domnívá, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou splněny, neboť finanční trhy se opět ocitly pod tlakem. Komise potvrdila tento názor tím, že v prosinci 2010 přijala sdělení, kterým se prodloužilo použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí (58) do 31. prosince 2011.
(161)
Úpadek banky, jako je HSH, by mohl přímo ovlivnit finanční trhy, a tím také celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné křehkosti finančních trhů vychází Komise při přezkumu opatření podpory v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9.2.2. SLUČITELNOST ZÁRUKY NA POKRYTÍ RIZIK SE SDĚLENÍM O ZNEHODNOCENÝCH AKTIVECH
(162)
Komise by měla posoudit slučitelnost opatření na záchranu aktiv podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a na základě sdělení o znehodnocených aktivech. Sdělení o znehodnocených aktivech neslouží, jak uvedlo Německo, pouze k zajištění jednotných správních postupů (59), ale objasňuje také uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory na opatření na záchranu znehodnocených aktiv. Zohledňuje zvláštnosti opatření na záchranu aktiv a z pravidel pro státní podpory odvozuje kriteria slučitelnosti těchto opatření. Používání sdělení o znehodnocených aktivech má zajistit soulad opatření na záchranu aktiv, která přijímají členské státy, a dodržování předpisů v oblasti kontroly státních podpor. Podle bodu 18 sdělení o znehodnocených aktivech je cílem tohoto sdělení stanovit koordinované zásady a kritéria, aby se v co největší míře zaručila účinnost opatření na záchranu aktiv na vnitřním trhu, a přitom se zároveň sledoval dlouhodobý cíl, kterým je obnovení obvyklých tržních podmínek. Cíle tohoto sdělení jsou tudíž mnohem širší, než Německo předpokládá, a nejsou omezeny na jednotné správní postupy. Vzhledem k těmto cílům musí Komise použít sdělení o znehodnocených aktivech na všechna opatření na záchranu aktiv.
(163)
Komise tudíž nevidí žádný důvod, aby se opatření přezkoumalo přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jak požadovalo Německo.
(164)
Ve sdělení o znehodnocených aktivech je stanoveno, za jakých podmínek jsou opatření na záchranu aktiv slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Ověření slučitelnosti je tedy třeba provést na základě řady kritérií. Mezi tato kritéria patří zejména způsobilost aktiv k záchraně, správa aktiv, ocenění zajištěného portfolia, jasné vymezení problému, naprostá transparentnost a úplné poskytnutí informací o znehodnocení aktiv ex ante, zaměření opatření na veřejný zájem, přiměřenost protiplnění a rozdělení zátěže, jakož i povinné posouzení plánu restrukturalizace ze strany Komise.
9.2.2.1. Způsobilost aktiv k záchraně
(165)
Podle bodu 33 a následujících bodů sdělení o znehodnocených aktivech se musí způsobilá aktiva vymezit a zařadit do kategorií (košů). Podrobné vysvětlivky k vymezení těchto kategorií jsou uvedeny v příloze III uvedeného sdělení. Avšak z důvodu různorodosti aktiv, na něž se vztahuje záruka na pokrytí rizik, je systém košů uvedený ve sdělení o znehodnocených aktivech nedostatečný. Bod 35 sdělení však poskytuje pro vymezení způsobilých aktiv další prostor. Tak mohou banky, na které se nevztahuje bod 33 sdělení, zachránit znehodnocená aktiva, aniž by bylo nutné zvláštní odůvodnění, pokud tato aktiva nepředstavují více než 10-20 % celkových aktiv, na něž se vztahuje záchranný mechanismus. Jelikož je v daném případě [cca 75] % bilanční sumy HSH zajištěno předmětnou zárukou na pokrytí rizik, neposkytuje bod 35 sdělení o znehodnocených aktivech uspokojivé řešení.
(166)
Podle bodu 32 sdělení o znehodnocených aktivech, v němž jsou obsaženy základní vysvětlivky ke způsobilosti aktiv, by se však při posuzování druhu aktiv spadajících pod určité opatření na záchranu mělo postupovat pragmaticky. Komise zjistila, že spektrum kategorií aktiv dotčených finanční krizí se v průběhu času v důsledku vedlejších účinků rozšířilo. Zejména cenné papíry z oblastí lodní dopravy, letecké dopravy a nemovitostí jsou v současnosti nelikvidní nebo se jejich hodnota výrazně snížila. Opatření na záchranu těchto druhů aktiv mohou přispět ke splnění cílů sdělení o znehodnocených aktivech, tzn. že se zvýší transparentnost a přispěje k finanční stabilitě, dokonce i v případě, že tato aktiva nespadají do kategorií aktiv, jež finanční krizi vyvolaly. Z tohoto důvodu Komise v dřívějších případech akceptovala opatření na záchranu těchto aktiv (60) a považuje to rovněž v daném případě za přiměřené.
(167)
Podle bodu 36 sdělení o znehodnocených aktivech je možné kritéria způsobilosti chápat šířeji, pokud je to kompenzováno rozsáhlejší restrukturalizací. Čím větší je podíl zajištěných aktiv v portfoliu banky, tím důkladnější musí být restrukturalizace. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti ohledně způsobilosti aktiv, neboť měla dojem, že původní plán restrukturalizace, jenž jí byl tehdy předložen, nenabízí přiměřené vyrovnání za pružné uplatňování kritérií způsobilosti. Dne 11. července 2011 HSH předložila pozměněný plán restrukturalizace. Pozměněná restrukturalizační opatření zahrnují snížení bilanční sumy ve výši 61 %, prodej […] podílů a uzavření 15 z 21 mezinárodních poboček HSH. Komise se domnívá, že rozsah restrukturalizace nabízí vyrovnání za pružné uplatňování sdělení o znehodnocených aktivech, pokud jde o způsobilost aktiv. Pochybnosti Komise ohledně způsobilosti aktiv tak byly vyvráceny.
9.2.2.2. Správa aktiv
(168)
Komise v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila vzhledem ke správě aktiv pochybnosti o slučitelnosti záruky s vnitřním trhem. Jelikož se všechna aktiva měla i nadále objevovat v bilanci HSH, neexistoval žádný důkaz o jasném funkčním a organizačním oddělení HSH a zajištěných aktiv (zejména vzhledem ke správě, personálu a zákazníkům).
(169)
Německo poskytlo dodatečné informace a uvedlo, že HSH zřídila restrukturalizační jednotku. Jedná se o interní banku za účelem likvidace s oddělenou správou. Aby nemohlo dojít ke střetu zájmů mezi hlavní bankou a restrukturalizační jednotkou, zavedla HSH podávání zpráv o jednotlivých oblastech činnosti a oddělenou správu restrukturalizační jednotky. Komise souhlasí s připomínkami Německa o správě aktiv, která jsou shrnuta v bodě 113, a akceptuje změny, které HSH v této oblasti provedla. Záruka na pokrytí rizik tak splňuje požadavky sdělení o znehodnocených aktivech ohledně správy aktiv.
9.2.2.3. Ocenění zajištěného portfolia
(170)
Komise v bodě 47 rozhodnutí a zahájení řízení vyjádřila také pochybnosti ohledně ocenění zajištěného portfolia, neboť nezávislí odborníci ocenili jen malou část portfolia a HSH nepředložila dostatek informací pro posouzení skutečné ekonomické hodnoty celého portfolia. Před provedením opatření HSH objednala dva nezávislé znalce: Blackrock a Cambridge Place. Tyto společnosti ocenily pouze malou část zajištěného portfolia, a to cenné papíry zajištěné aktivy a část portfolia CIP.
(171)
Komise nesdílí názor Německa uvedený v bodě 115, že úvěrové operace jsou pro ocenění obtížně přístupné, neboť prognózy peněžních toků se opírají o celou řadu předpokladů, např. ohledně budoucích opožděných plateb, pravděpodobnosti a data selhání, navracení a úrokových sazeb (bezrizikové úrokové sazby, jakož i rizikové prémie). I když je oceňování v případě úvěrů s možností prodloužení, které jsou běžné u financování lodí a nemovitostí, tj. u velké části zajištěného portfolia, čím dál složitější, rozhodovací praxe Komise ukazuje, že portfolia včetně podobných aktiv byla již oceněna na základě peněžních toků (61). Německo kromě toho nebylo schopné dokázat, že by ocenění založené na prognózách peněžních toků vedlo ke zcela jinému výsledku.
(172)
Ocenění by mělo probíhat na základě jednotné metody stanovené na úrovni Evropské unie. HSH a její externí znalec společnosti Morgan Stanley provedli na žádost Komise v úzké spolupráci s odborníky Komise úplné ocenění portfolia. Předpoklady, za jakých HSH provedla ocenění, byly v souladu s přísnými stresovými scénáři, které Komise použila v jiných případech. Použité metody byly koherentní.
(173)
Z ocenění vyplynulo, že očekávané ztráty dalece převyšují tranši první ztráty ve výši 3,2 mld. EUR a že by pohltily tranši druhé ztráty ve výši 10 mld. EUR […]. Kromě toho se ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota […] činí cca [155-170] mld. EUR ([cca 172] mld. EUR mínus 3,2 mld. EUR mínus [2,5-10] mld. EUR).
(174)
Jelikož bylo ocenění provedeno v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech, Komise se domnívá, že její pochybnosti vyjádřené v bodě 45 rozhodnutí o zahájení řízení byly vyvráceny.
9.2.2.4. Naprostá transparentnost a poskytnutí úplných informací ex ante
(175)
V bodě 42 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila pochybnosti ohledně transparentnosti a poskytnutí úplných informací, neboť Německo nepředložilo úplné ocenění zajištěného portfolia provedené uznaným nezávislým odborníkem.
(176)
Podle bodu 20 sdělení o znehodnocených aktivech by podmínkou žádostí o podporu měly být úplná transparentnost ex-ante a banky způsobilé k poskytnutí podpory musí poskytnout úplné informace o znehodnocení aktiv, a to pro každé aktivum, které má být předmětem opatření na záchranu. To by mělo být založeno na přiměřeném ocenění, potvrzeno nezávislými odborníky a schváleno příslušným orgánem dohledu. Předkládané informace o znehodnocených aktivech by měly tak podrobné, jak je uvedeno v příloze III oddílu II a tabulce 2 sdělení o znehodnocených aktivech.
(177)
Od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení byly Komisi předloženy podrobné informace o zajištěném portfoliu a aktivech. Ocenění ukázalo, že skutečná ekonomická hodnota portfolia dosahuje [155-170] mld. EUR. Dopad kapitálové úlevy záruky na pokrytí rizik byl vyčíslen na [cca 3,5] mld. EUR. Společnost Morgan Stanley toto ocenění včetně výchozích předpokladů a použitých metod oficiálně podepsala a validovala. Dopad kapitálové úlevy daného opatření potvrdil úřad BaFin v únoru 2010. Dopad kapitálové úlevy vypočítaný na základě ocenění aktiv se liší od předběžného posouzení Komise uvedeného v bodě 21 a následujících bodech rozhodnutí o zahájení řízení. Komise souhlasí s výsledkem ocenění a s výpočtem dopadu kapitálové úlevy, které Německo poskytlo. Vzhledem k výsledku šetření proto už není nutné zabývat se připomínkami Německa k dopadu kapitálové úlevy.
(178)
Pochybnosti Komise ohledně transparentnosti a poskytování informací ex ante jsou vyvráceny.
9.2.2.5. Zajištění souladu s cíli veřejné politiky
(179)
Podle oddílu 5.3 sdělení o znehodnocených aktivech by měly být pobídky určené k motivaci bank k účasti na záchraně aktiv sladěny s cíli veřejné politiky tímto způsobem: a) omezením lhůty k předložení žádosti o účast na programu na šest měsíců, b) vytvořením mechanismů, kterými se zajistí, že se banky, které nejvíce potřebují záchranu aktiv, účastní opatření na záchranu aktiv a c) vhodným omezením týkajícím se chování bank, aby se mj. omezily účinky na hospodářskou soutěž.
(180)
Vzhledem k systémovému významu HSH pro ekonomiku veřejných vlastníků byla záruka koncipována výhradně pro HSH a přizpůsobena její specifické situaci. V souvislosti s pozměněným plánem restrukturalizace bude HSH uložena celá řada omezení týkajících se chování bank, která se vztahují zejména na tyto body: vyplácení dividend a kupónů, řízení společnosti, protiplnění a přítomnost na trhu v určitých odvětvích, jako je například financování lodí.
(181)
Záruka na pokrytí rizik ve prospěch HSH je proto slučitelná s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, které se týkají zajištění souladu s cíli veřejné politiky.
9.2.2.6. Protiplnění a rozdělení zátěže
(182)
V bodě 49 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se přiměřenosti rozdělení zátěže. Podle bodu 24 sdělení o znehodnocených aktivech se mělo od HSH vyžadovat, aby na základě ustanovení o první ztrátě přispěla k úhradě části ztrát nebo na pokrytí rizika (běžně nejméně 10 %). Přiměřené rozdělení zátěže lze zajistit i za pomoci vyššího protiplnění či dodatečného vyrovnání. Komise dále v bodě 51 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení řízení vznesla pochybnosti o tom, zda prémie ve výši 400 bazických bodů představuje přiměřené protiplnění za riziko převzaté veřejnými vlastníky.
(183)
U všech opatření na záchranu aktiv musí být podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech zajištěno přiměřené protiplnění pro stát. Protiplnění za opatření na záchranu aktiv je přiměřené, pokud uhradí dopady opatření u vlastního regulačního kapitálu. To znamená, že musí být zajištěno přiměřené protiplnění za účinek záchrany kapitálu.
(184)
Pokud jde o účinek záchrany kapitálu, Komise ve svém rozhodnutí o státní podpoře, kterou poskytlo Německo na restrukturalizaci společnosti Landesbank Baden-Württemberg (62), konstatovala, že snížení kapitálu o 6,25 % je možné považovat za přiměřené protiplnění účinku záchrany kapitálu (63). Účinek záchrany kapitálu za záruku na pokrytí rizik byl vyčíslen na [zhruba 3,5] mld. EUR, z čehož vyplývá roční protiplnění ve výši přibližně 220 milionů EUR (což odpovídá nominální hodnotě záruky ve výši ([přibližně 220] bazických bodů) v případě, že HSH využije plnou částku záruky. Při (částečném) vypovězení záruky by minimální výše protiplnění za snížení kapitálu měla být úměrně snížena na [přibližně 220] bazických bodů zbývající nominální hodnoty záruky.
(185)
Jak je uvedeno v bodu 46, za záruku na pokrytí rizik navrhla HSH zaplatit záruku ve výši 400 bazických bodů. To znamená, že v závislosti na scénáři zaplatí HSH [ 1,5] mld.y EUR (žádné čerpání záruky), [ 2,5] mld.y EUR (čerpání ve výši 5 mld. EUR) nebo [ 4] mld. EUR (čerpání ve výši 10 mld. EUR).
(186)
Pokud jde o přiměřenost minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [přibližně 220] bazických bodů ročně na 10 mld. EUR nebo (v případě částečných vypovězení) na zbývající nominální hodnotu záruky (64), pak v případě částečného vypovězení záruky dojde ke snížení absolutní částky protiplnění za záchranu kapitálu. Ačkoliv účinek záchrany kapitálu pravděpodobně neklesne v přímém úměru k výši záruky na pokrytí rizik, je Komise přesvědčena, že se během trvání záruky na pokrytí rizik jedná o přiměřené přiblížení pro účely vypočítání minimální výše protiplnění za záchranu kapitálu. Komise by proto u zbývající nominální hodnoty záruky považovala protiplnění ve výši [zhruba 220] bazických bodů ročně za přiměřené.
(187)
Jelikož [zhruba 220] bazických bodů u zbývající částky záruky představuje přijatelné přiblížení k sazbě 6,25 % u částky snížení kapitálu, je podle Komise dostačující, aby se HSH Finanzfonds AöR každý rok platilo 6,25 % na účinek záchrany kapitálu. Protiplnění za záchranu kapitálu je možné považovat za slučitelné se sdělením o znehodnocených aktivech.
(188)
Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech musí nadto převodní hodnota pro opatření spočívající v nákupu aktiv nebo jejich pojištění vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty.
(189)
Z posouzení záruky na pokrytí rizik provedeného Komisí vyplynulo, že garantovaná hodnota ve výši [zhruba 168] mld. EUR byla stanovena příliš vysoko (nad reálnou ekonomickou hodnotou), zatímco tranše z první ztráty byla nastavena příliš nízko. Rozdíl mezi garantovanou a skutečnou ekonomickou hodnotou činí [2,5-10] mld. EUR. V důsledku toho mělo dojít k „opravě“ garantované hodnoty a navýšení tranše z první ztráty. Německo předložilo důkazy o tom, že HSH není schopna splatit [2,5-10] mld. EUR a nadto takovou splátku odmítá. Ačkoliv HSH nemůže za účelem pokrytí očekávaných ztrát navýšit tranši z první ztráty o [2,5-10] mld. EUR, přesto by se dal podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech tento rozdíl získat zpět v pozdější fázi, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. claw-back mechanism) a rozsáhlých restrukturalizačních opatření.
(190)
Takto lze u základní prémie ve výši 400 bazických bodů, která se odvádí státu, zřídit mechanismus zpětného získání, který by se týkal části splátky přesahující protiplnění za záchranu kapitálu ve výši [zhruba 220] bazických bodů. Tato částka by nadto závisela na případném čerpání záruky, neboť (jak vyplývá z následující tabulky) se základní prémie může měnit.
Tabulka 12
Zpětná platba v podobě základní prémie a dalších splátek
(v milionech EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za záchranu kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(191)
Protiplnění by tudíž nezaručilo žádné dostačující splátky v podobě základní prémie. V zájmu úplného splacení musí HSH státu zaplatit i rozdíl mezi skutečnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který není uhrazen formou základní prémie ve výši 400 bazických bodů. V závislosti na daném scénáři leží tento rozdíl mezi […] EUR a […] EUR.
(192)
Německo i HSH odmítají zvýšit příslušnou splátku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999.
(193)
Komise trvá na tom, že ze pozměněný plán restrukturalizace vyplývá, že dodatečná zpětná platba mezi […] EUR a […] EUR není možná, neboť by se tím jinak ohrozila životaschopnost HSH. Plná splátka by podle prognóz bodu (91) odčerpala veškeré zisky, které se HSH v průběhu celého období restrukturalizace i po něm podařilo vytvořit.
(194)
Komise se přesto domnívá, že slučitelnost podpory s vnitřním trhem by mohla být zajištěna za pomoci systémů protiplnění umožňujících opravu, jež by byla v souladu jak se sdělením o znehodnocených aktivech, tak i s rozhodovací praxí Komise, pokud jde o splátky a protiplnění. Podle bodu 41 sdělení o znehodnocených aktivech se za přijatelný považuje postup, při němž převodní hodnota (garantovaná hodnota) aktiv překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdější fázi. Bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech ponechává tedy určitý prostor pro částečné splátky, pokud se tyto splátky vyváží úměrnou restrukturalizací.
(195)
V předmětné věci podpory je podle Komise možné dosáhnout částečných dodatečných splátek za pomoci několika opatření.
(196)
Podle Komise by tak (nakolik je to možné a aniž by se tím ohrozila dlouhodobá životaschopnost HSH) mělo dojít nejprve k okamžité úhradě případných dodatečných splátek, jež by se neměla odkládat déle, než je nezbytně nutné. Z tohoto důvodu Komise prověřovala, jestli je možné provést jednorázovou platbu, a v souladu s bodem (90) od HSH žádala, aby ve svých finančních prognózách na rok 2011 počítala s jednorázovou platbou ve výši 500 milionů EUR. Podle finančních prognóz uvedených v bodě (91) je HSH schopna vyplatit státu jednorázovou platbu ve výši 500 milionů EUR. Zaplacení takové částky by sice odčerpalo veškeré očekávané zisky HSH a v roce 2011 by mohlo vést k čisté ztrátě ve výši [150-200] milionů EUR. Tuto ztrátu však lze v následujících letech vyrovnat a HSH to nebude bránit v tom, aby ve zbývajících letech restrukturalizace docílila prokazatelné a trvalé zisky (které by odrážely životaschopnost její činnosti). Taková „úspěšné bilance“ je nutná k tomu, aby bylo možné prokázat obnovení životaschopnosti HSH a koneckonců i její schopnosti nalézt nové investory. Na základě toho se Komise domnívá, že 500 milionů EUR je nejvyšší možná částka určená na částečnou splátku, kterou si HSH může zatím dovolit.
(197)
Komise si ovšem nemyslí, že částka, kterou je třeba nejprve splatit, by měla být státu vyplacena v hotovosti. Vzhledem ke kapitálu, který má HSH nyní k dispozici a který doposud nestačil ani na pokrytí ztrát pocházejících z její investiční činnosti, ani na posílení kapitálového stropu, se Komise domnívá, že by se jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR dala namísto v hotovosti provést formou podílů. Těžiště činnosti HSH bude i nadále spočívat v obchodních oblastech s výrazně procyklickou a volatilní povahou, jako je financování lodí (viz body (223) až (226)), a proto je posílení její kapitálové struktury nezbytně nutné.
(198)
Podle Komise je mimo to v silách HSH, aby vedle výše uvedené jednorázové platby prováděla další průběžné splátky. Další opravu převodní ceny lze dosáhnout pomocí dodatečné prémie, která by byla spolu se základní prémií odváděna během celého období restrukturalizace. Na základě finančních prognóz uvedených v bodě (91) se Komise domnívá, že by taková dodatečná prémie mohla činit 385 bazických bodů, aniž by se tím ohrozilo obnovení životaschopnosti HSH. Dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů by nepřekročila výši plateb základní prémie čítající 400 bazických bodů uvedených v tabulce 4, s nimiž se počítá po celé období restrukturalizace (65). Platby dodatečné prémie by tudíž překročily čistý zisk HSH, který se očekává v letech 2012 až 2014, pouze ve scénáři 3, v němž se čerpání odhaduje na 10 mld. EUR (viz bod (90)). Komise dále konstatuje, že HSH již 3 mld. EUR záruky vypověděla, a tak lze vyloučit, že by došlo ke scénáři 3 v tabulce 4 (čerpání celých 10 mld. EUR záruky).
(199)
Pokud by došlo k vyplacení vyšší částky, než je tato dodatečná prémie, hrozilo by nebezpečí, že HSH nedosáhne kvóty svého kmenového kapitálu ve výši 10 %. Jak se uvádí v bodech (223) až (226) a jak je podrobně rozvedeno v bodech (229) až (232), považuje Komise za nezbytné, aby si HSH vytvořila kapitál, který by jí umožnil absorbovat konjunkturální výkyvy jejích finančních výsledků, tak aby v žádném okamžiku nebylo ohroženo obnovení životaschopnosti HSH. Kvóta kmenového kapitálu ve výši 10 % se v tomto smyslu považuje za dostatečnou. Pokud by dodatečná prémie tuto kvótu zmírnila, mělo by se po dobu ohrožení životaschopnosti HSH od placení této prémie upustit.
(200)
Na tomto základě je podle Komise rozhodně v silách HSH provést v následujících letech další platby, aniž by se tím bránilo obnovení její životaschopnosti.
(201)
Z uvedených důvodů a k zajištění slučitelnosti záruky na pokrytí rizik se sdělením o znehodnocených aktivech požaduje Komise jiný mechanismus protiplnění, kterým se následujícím způsobem mění ustanovení o poskytnutí rámce záruk obsažená ve smlouvě uzavřené dne 2. června 2009 (dále jen „smlouva o poskytnutí záruk“). Mechanismus protiplnění se opírá o stávající základní prémii, jak ji ukládá smlouva o poskytnutí záruk, ve výši 400 bazických bodů ročně u nominální hodnoty zbývající záruky. Tato základní prémie zůstane nezměněna s tou výjimkou, že čerpání záruky nepovede ke snížení nominální hodnoty coby základu pro výpočet výše základní prémie. Tímto způsobem se Komise vyhýbá jakýmkoli pobídkám k využití záruky. Vedle základní prémie se ukládá jednak dodatečná prémie ve výši 385 bazických bodů, a poté jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR v kmenových akciích („jednorázová platba“ nebo „jednorázová platba ve formě akcií“). V zájmu realizace těchto požadavků se v souladu s body (201) až (208) musí změnit původní smlouva o poskytnutí záruk.
(202)
Do smlouvy je nejprve třeba zapracovat dodatečnou prémii. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se měl podobat základu pro výpočet základní prémie a měl by se skládat z nominální hodnoty záruky bez případných částečných vypovězení, ne však bez případného čerpání záruky. Základ pro výpočet dodatečné prémie by se však měl odvíjet v závislosti na rozsahu, v němž HSH nakonec záruku vypoví, přičemž nezáleží na době vypovězení. Životaschopnost HSH je tudíž dotčena jen v tom rozsahu, v jakém bude HSH záruku čerpat. V případě částečného vypovězení záruky bude HSH splacena část všech vyplacených dodatečných prémií, která odpovídá výši částečně vypovězené záruky. Za tímto účelem by se měla u zbývající částky záruky každý rok zaplatit základní prémie; dodatečná prémie by se však měla převést na konto, a to i přesto, že obě prémie je třeba vypočítat na základě smluvně dohodnuté částky záruky snížené o vypovězení, ne však o čerpání. Dodatečná prémie se společnosti HSH Finanzfonds AöR zaplatí, pouze pokud dojde k čerpání záruky. V souladu s tím by v případě částečného vypovězení záruky měla být HSH vrácena dodatečná prémie, která byla převedena na konto a která odpovídá výši částečně vypovězené záruky.
(203)
Aby se výpovědi neděly na úkor životaschopnosti, mělo by k částečným vypovězením záruky docházet pouze tehdy, pokud tím kvóta kmenového kapitálu HSH k 31. prosinci 2011 neklesne pod [8,5-9,5] %, k 31. prosinci 2012 pod [9-10] %, k 31. prosinci 2013 pod [9,5-10,5] %, příp. k 31. prosinci 2014 pod [10-11] %. K částečnému vypovězení se dále nesmí přistoupit v případě, že by se v okamžiku částečného vypovězení sice dosáhlo uvedených kvót, ale v následujících letech by to již při opatrnějším plánování neplatilo.
(204)
Dodatečná prémie by se měla vybírat se zpětnou platností od 31. března 2009 a u částí obchodních roků by se měla vypočítávat pro rata temporis. Dodatečná prémie by se měla vyplácet společně se základní prémií za předpokladu, že kvóta kmenového kapitálu HSH činí alespoň 10 % („kvóta minimálního kmenového kapitálu“).
(205)
Mechanismu zpětného získání by měl obsahovat konsolidační příslib, aby v důsledku odvodu dodatečné prémie nedošlo k ohrožení životaschopnosti HSH. Konsolidační příslib by měl platit až do 31. prosince [2030-2040]. Dostane-li se kvóta kmenového kapitálu HSH kvůli nutnosti vyplatit dodatečnou prémii pod kvótu minimálního kmenového kapitálu, odloží se po předložení konsolidačního příslibu tato platba na pozdější dobu. Překročí-li kvóta kmenového kapitálu kvótu minimálního kmenového kapitálu, splatí se konsolidační příslib opět až do výše kvóty minimálního kmenového kapitálu. Tento mechanismus poskytuje HSH nutný manévrovací prostor, současně však zaručuje, že k splátce dojde, jakmile toho HSH bude opět schopná.
(206)
Během platnosti konsolidačního příslibu by měl být odložený nárok na vyplacení dodatečné prémie opět zcela obnoven. Dodatečná prémie je splatná nejpozději k 31. prosinci [2015-2025]. Nehledě na to by k splátce základní i dodatečné prémie mělo dojít nejpozději v době, kdy se součet částečných vypovězení a využití záruky rovná 10 mld. EUR.
(207)
Za druhé by společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH mělo být uloženo, aby smlouvu o poskytnutí záruky uzavřenou dne 2. června 2009 změnily v tom smyslu, že se nárok společnosti HSH Finanzfonds AöR vůči HSH bude zakládat na jednorázové platbě ve výši 500 milionů EUR. Aby se předešlo snížení kvóty vlastního kapitálu HSH, měla by HSH tento nárok splatit emisí kmenových akcií za pomoci navýšení kapitálu. Emisní cena se vypočítá na základě hodnoty HSH ke dni rozhodnutí valné hromady o takovém navýšení kapitálu a čisté hodnoty nároku na jednorázovou platbu. HSH by měla vydat akcie ve výši čisté hodnoty nároku přímo společnosti HSH Finanzfonds AöR (a nepřímo tak i veřejným vlastníkům).
(208)
Navýšení kapitálu lze provést buď řádným navýšením fyzického kapitálu za vyloučení předkupního práva menšinových akcionářů, nebo kombinovaným navýšením fyzického kapitálu a kapitálu v hotovosti při uplatnění předkupního práva všech akcionářů kromě společnosti HSH Finanzfonds AöR, pokud jde o podíl v hotovosti. Společnosti HSH Finanzfonds AöR a HSH zůstává vyhrazeno, aby zvolily způsob navýšení kapitálu, čímž by se zajistila rychlejší realizace a zapsání do obchodního rejstříku.
(209)
Pokud dojde ke změně smlouvy o poskytnutí záruky, kolísá absolutní částka dodatečné prémie úměrně k výši ztrát skutečně krytých společností HSH Finanzfonds AöR (tj. čím vyšší ztráty pokryté společností HSH Finanzfonds AöR, tím vyšší splátky). Splátky, které z obou výše popsaných podmínek Komise stanovených pro tři scénáře popsané v bodu (46) vyplývají, jsou shrnuty v následující tabulce.
Tabulka 13
Zpětná platba prostřednictvím základní prémie, jednorázové platby a dodatečné prémie
(V mil. EUR)
Scénář 1
(žádné čerpání záruky 0 EUR)
Scénář 2
(čerpání záruky: ve výši 5 mld. EUR)
Scénář 3
(čerpání záruky: ve výši 10 mld. EUR)
Základní prémie (400 bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Z toho protiplnění za snížení kapitálu ([přibližně 220] bazických bodů ze zbývající nominální hodnoty záruky)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Další splátky obsažené v základní prémii
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Dodatečná prémie (385 bazických bodů z naposledy čerpané částky záruky)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Jednorázová platba ve formě akcií
500
500
500
Zpětné platby celkem
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Další nezbytné splátky
(…)
(…)
(…)
(210)
Komise uznává, že i přes dodatečné požadavky dojde u mechanismu protiplnění v případě všech tří scénářů uvedených v tabulce 13 pouze k částečnému splacení celkového rozdílu ve výši [2,5-10] mld. EUR mezi reálnou ekonomickou hodnotou a garantovanou hodnotou ([…] mld. EUR u prvního scénáře, […] mld. EUR u druhého scénáře a […] mld. EUR u třetího scénáře).
(211)
Komise však předmětnou záruku na pokrytí rizik (včetně dalších požadavků spojených s protiplněním) srovnala se schválenými opatřeními na záchranu aktiv u jiných bank. Komise kromě toho poukazuje na to, že u ocenění opatření na záchranu aktiv, u nichž nelze zaplatit žádné přiměřené protiplnění, ponechává bod 41 sdělení o znehodnocených aktivech určitý prostor pro případ, že příslušné opatření bude založeno na rozsáhlé restrukturalizaci a/nebo mechanismu zpětného získání. Komise poukazuje dále na to, že v rámci své rozhodovací praxe schválila jak opatření s plnou splátkou (např. u ING (66) nebo LBBW (67)), tak opatření, u nichž sice nedošlo k žádné splátce, ale u nichž byla provedena rozsáhlá restrukturalizace (např. u Parex Banka (68)).
(212)
Záruka na pokrytí rizik počítá s částečnou splátkou spojenou s rozsáhlou restrukturalizací. Splňuje tím předpoklady uvedené v bodě 41 sdělení o znehodnocených aktivech a spadá tak mezi opatření, která Komise doposud ve své rozhodovací praxi schválila. Mechanismus HSH záruka/protiplnění nadto umožňuje částečnou splátku u všech možných scénářů. Pokud by se jako například u scénáře 3 vyčerpala celá záruka, činila by odpovídající částečná splátka […] % zpětné pohledávky. V důsledku restrukturalizace HSH dojde současně ke snížení bilanční sumy o 61 %, jak je uvedeno níže v bodech (266) až (270). Vzhledem k probíhající rozsáhlé restrukturalizaci je tato částečná splátka v souladu s rozhodovací praxí Komise. Komise proto zastává názor, že pokud budou splněny výše uvedené požadavky, jež jsou dále upřesněny v příloze II, lze opatření na záchranu aktiv považovat za slučitelná se sdělením o znehodnocených aktivech.
9.2.2.7. Závěr
(213)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise k závěru, že připomínky Německa a dalších zúčastněných stran nerozptýlily její obavy týkající se hospodářské soutěže, pokud jde o záruku na pokrytí rizik. Komise má zato, že záruka na pokrytí rizik, pokud jde o aspekty zkoumané v oddíle 9.2.2 tohoto rozhodnutí, není v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech. Pokud však budou splněny požadavky uvedené v příloze II, mohlo by být dosaženo slučitelnosti s vnitřním trhem.
9.2.3. SLUČITELNOST POZMĚNĚNÉHO PLÁNU RESTRUKTURALIZACE S VNITŘNÍM TRHEM
9.2.3.1. Stupeň potřebné restrukturalizace
(214)
Ve sdělení o restrukturalizaci byla stanovena pravidla státní podpory, jež platí pro restrukturalizaci finančních institucí vzhledem k opatřením, která byla Komisi oznámena do 31. prosince 2010 včetně. Změna plánu na restrukturalizaci HSH bude proto posuzována na tomto základě. V zájmu slučitelnosti s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU musí restrukturalizace finančních institucí v souvislosti s dnešní finanční krizí podle sdělení o restrukturalizaci zaručit, aby
a)
byla obnovena dlouhodobá životaschopnost HSH;
b)
příjemce nesl dostatečný vlastní podíl (rozdělení zátěže) a
c)
byla přijata dostatečná opatření zabraňující narušení hospodářské soutěže.
(215)
V souladu se svou rozhodovací praxí Komise při posuzování požadavků na restrukturalizaci nepřipojí částku záruky likvidity k částce podpory.
9.2.3.2. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(216)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly vyjádřeny pochyby, zda je v silách HSH, aby obnovila svou dlouhodobou životaschopnost. Důkladné prověření životaschopnosti, k němuž došlo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení, tyto pochybnosti ještě posílilo.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení byla identifikována tři podstatná slabá místa, která pravděpodobně ohrožují dlouhodobou životaschopnost HSH a k nimž se v původním plánu restrukturalizace dostatečně nepřihlédlo: a) závislost HSH na peněžním a kapitálovém trhu, b) její závislost na volatilních a cyklických činnostech a c) rozsáhlost jejích činností na kapitálovém trhu v poměru k jejím bankovním činnostem. Pochybnosti byly dále vzneseny u spolehlivosti míry růstu a dalších prognóz, o něž se opírá původní plán restrukturalizace.
(218)
Pokud jde o schopnost financování, přezkum u HSH odhalil: a) slabou strukturu financování s omezenými zdroji dlouhodobého stabilního financování, neboť bude nutné postupně splácet a refinancovat především státem garantované dluhopisy, které byly emitovány podle „ustanovení o zachování právních účinků“, b) velkou závislost na spořitelnách coby přednostním zdroji financování a c) nedostatek financování vedeného v USD.
(219)
V rozhodnutí o zahájení řízení (69) se zdůrazňovalo, že v roce 2014 musí HSH na peněžním a kapitálovém trhu refinancovat [60-110] mld. EUR; současně byla zpochybněna schopnost HSH takové refinancování provést. Komise zjistila mezeru ve výši kolem [15-30] mld. EUR, na jejíž pokrytí HSH ve svém plánování nevyčlenila žádné zvláštní zdroje financování. Jak se uvádí v bodě (54), vykazoval finanční plán HSH mezeru ve výši 48 mld. EUR, kterou lze na základě prognóz vlastního kapitálu a derivátů v souladu s údaji z minulosti přizpůsobit a jejíž nekrytou potřebu financování je možné vyčíslit na [15-30] mld. EUR. Snížením bilanční sumy na úrovni koncernu o 34 mld. EUR na 120 mld. EUR do konce roku 2014 (ve srovnání se 150 mld. EUR uváděnými v původním plánu restrukturalizace) však dojde k poklesu potřeby financování na peněžním a kapitálovém trhu a tlaku na HSH a její schopnost financování. Tímto způsobem se uzavře mezera ve financování, na kterou si HSH nevyčlenila žádné zvláštní finanční zdroje. HSH dále doložila, že její prognózy k plánovaným usazeným depozitům jsou ve srovnání se současnou a dřívější úrovní financování z tohoto zdroje nastaveny opatrně. Komise se proto domnívá, že potřebu financování ve výši [15-25] mld. EUR, na jejíž pokrytí nebyly vyčleněny žádné finanční zdroje, lze bez negativního dopadu na náklady financování HSH pokrýt vlastním kapitálem, nadměrnými vklady a prostřednictvím krátkodobého financování (nezajištěné a zajištěné finanční prostředky). HSH tak nebude muset hledat nové zdroje financování a může se opírat o zjištěné a stávající zdroje, pokud jde o její celkovou potřebu financování do roku 2014.
(220)
Pokud jde o závislost na spořitelnách coby přednostnímu zdroji financování (viz bod (95)), Komise podotýká, že spolu se snížením rizikového profilu HSH klesne rovněž význam spořitelen oproti jiným zdrojům. Dodatečné snížení bilanční sumy (o 30 mld. EUR ve srovnání s původním plánem restrukturalizace, viz bod (51)), s nímž počítá pozměněný plán restrukturalizace, povede k výraznému snížení potřeby nového financování a k výrazně menší mezeře ve financování. V důsledku plánovaného kombinovaného financování se ke konci období restrukturalizace (viz tabulku 7 a bod (93)) sníží závislost HSH na krátkodobých nezajištěných způsobech financování, čímž se rovněž oslabí hrozba nedostatku likvidity. HSH bude kromě toho své financování více zakládat na krytých dluhopisech, které v Německu podléhají přísným emisním podmínkám a které lze považovat za stabilní a relativně laciné zdroje financování.
(221)
Nedostatek financování HSH vedeného v USD představuje další důležité slabé místo v obchodním profilu HSH. Koncem roku 2010 bylo v USD vedeno zhruba [20-30] % celkových aktiv HSH. To odpovídá [50-70] mld. USD, z čehož bylo pouze [15-20] mld. USD ([20-25] %) přímo financováno v USD. Tato mezera bude uzavřena pomocí obchodování s měnovými swapy, jež se bude pravidelně prodlužovat. Kvůli neustálému rozšiřování měnových swapů v EUR/USD od vypuknutí finanční krize se cena této strategie financování ve srovnání se strategií financování vedeného v USD rovná dalším zhruba [20-30] bazickým bodům. Tato strategie kromě toho v sobě skrývá řadu rizik. K nim patří a) další možné náklady plynoucí z pravděpodobných nesrovnalostí mezi reálnými a očekávanými hotovostními toky z aktiv vedených v USD, b) vyšší volatilita krátkodobého stavu likvidity kvůli závazku vyrovnání marží ve spojitosti se stavem swapů (70) a c) zvýšená expozice vzhledem k úvěrovému riziku protistrany způsobená tím, že obchodování se swapy probíhá mimo burzu a HSH u těchto transakcí nese plné úvěrové riziko protistrany. K snížení rizikového profilu HSH však dochází hlavně v segmentech, v nichž vznikají aktiva vedená v USD (např. financování letadel, lodí a zahraničních nemovitostí), a proto se tím rovněž významně přispěje ke snížení potřeby financování v USD. HSH se kromě toho zavázala, že do roku 2014 zvýší podíl obchodování hlavní banky v USD, který bude refinancován financováním v USD, minimálně na […] %.
(222)
Na závěr lze konstatovat, že navrhovaná opatření odstraní pochyby vznesené Komisí. Opatření by měla zaručit, že HSH je na správné cestě k vytvoření udržitelnějšího a stabilnějšího kombinovaného financování, pokud jde o objem, splatnost, prioritu, bezpečnost a měny. Závazek dosáhnout do konce roku 2012, tj. před uplynutím lhůty stanovené za tímto účelem Basilejským výborem pro bankovní dohled, koeficientu čistého stabilního financování (net stable funding ratio) a koeficientu krytí likvidity (liquidity coverage ratio) […] umožní kontrolu pokroku HSH v této oblasti a měl by přispět k dalšímu zlepšení kvality jejího financování a k vytvoření dostatečně nadbytečné likvidity pro krizové situace.
(223)
V rozhodnutí o zahájení řízení (71) bylo zpochybněno, zda je HSH schopná zajistit svou dlouhodobou životaschopnost tím, že se bude soustředit na expanzi svých cyklických a volatilních obchodních segmentů (72). Podrobné prověření životaschopnosti tyto pochybnosti ještě posílilo, neboť se ukázalo, že rostoucího podílu čistých výnosů HSH z úroků se dosahuje prostřednictvím volatilních a cyklických činností (73). Za zvlášť problematický byl označen relativně velký význam, který se přikládá financování lodí a letadel. V pozměněném plánu restrukturalizace je však aspekt cykličnosti aktiv přiměřeně zohledněn a zároveň je zachována franšíza HSH v obchodní divizi lodní dopravy.
(224)
Dodatečná likvidace aktiv v objemu [30-35] mld. EUR (na 82 mld. EUR v roce 2014) bude u hlavní banky a zejména u cyklických a volatilních činností provedena v plném rozsahu. HSH ukončí své aktivity v oblasti financování letadel. Stávající aktiva v oblasti financování letadel v objemu [3-8] mld. EUR se do konce roku [2011-2012] přenesou na restrukturalizační jednotku a zlikvidují. HSH se zaváže, že v této oblasti nebude vyvíjet žádnou další činnost. HSH se kromě toho zavázala, že do konce roku 2014 sníží svá celková aktiva v rámci hlavní banky v obchodní oblasti lodní dopravy na 15 mld. EUR, a to tak, že do konce roku [2011-2012] převede dalších [0,5-2] mld.y EUR na restrukturalizační jednotku a omezí objem nových obchodů. Celková hodnota aktiv v oblasti financování lodí a letadel činí 15 mld. EUR ve srovnání s hodnotou [25-30] mld. EUR v roce 2008.
(225)
Kromě toho se do roku 2014 sníží celková aktiva obchodní divize nemovitostí na 13 mld. EUR, neboť nový mezinárodní obchod s nemovitostmi pro německé firemní zákazníky skončí a další nové obchody se omezí. Nadto se v důsledku nižšího objemu nových obchodů do roku 2014 výrazně omezí divize firemních zákazníků.
(226)
Celkové snižování bude doprovázet zlepšování postupů HSH při řízení rizik. HSH pracuje zejména na tom, aby se především v obchodní oblasti lodní dopravy omezila velká jednotlivá rizika. Kromě toho se zavázala snížit stávající velká jednotlivá rizika na […] milionů EUR a nová jednotlivá rizika omezit na maximálně […] milionů EUR.
(227)
V bodě 62 rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti týkající se objemu obchodování HSH na kapitálových trzích, který byl i přes novou orientaci na regionální činnosti nadále považován za neúměrně velký. K těžkostem HSH přispělo zejména obchodování na vlastní účet.
(228)
Snížení bilanční sumy povede k značnému snížení aktivit HSH na kapitálových trzích. Ty se do roku 2014 sníží na objem [25-35] mld. EUR v aktivech hlavní banky. Ve srovnání s tím činil objem aktiv v roce 2008 98,8 mld. EUR. Německo dále přislíbilo, že HSH nebude vykonávat žádný obchod na vlastní účet. HSH se bude obchodním činnostem věnovat pouze v tom rozsahu, který je nutný k realizaci zákaznických smluv, za účelem snížení rizika (hedging) v rámci obchodů se zákazníky, popř. pro řízení likvidity v oblasti treasury, jakož i ke správě bilanční sumy (v každém případě až do hodnoty měřené maximální hodnotou v riziku (value-at-risk, VaR)). Pomocí těchto opatření budou odstraněny pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení.
(229)
Další možnou překážku dlouhodobé životaschopnosti HSH představuje slabá struktura jejího kapitálu. Zejména vzhledem k dalším bodům uvedeným níže nebylo jasné, zda očekávaná slabá kapitalizace, s níž se ke konci období restrukturalizace v původním plánu restrukturalizace počítalo (kvóta Tier 1 ve výši [zhruba 9] %), je přiměřená: a) cykličnost a volatilní povaha obchodního profilu HSH, jež si vynucuje další kapitálový val, který by absorboval opakované, vyšší a propojené ztráty, b) dopady finanční krize na kapitál HSH (74) a c) zavedení nových pravidel Basel III, která povedou k výraznému navýšení minimální výše kapitálu (75) požadované z hlediska dozoru. Kromě toho lze předpokládat, že účastníci trhu a zejména instituce, jež na peněžním a kapitálovém trhu nabízejí pravděpodobně nezajištěné finanční prostředky, očekávají vyšší kvóty kapitálu.
(230)
Další snížení rizikového profilu HSH, ponechání si zisků a navýšení kapitálu o 500 milionů EUR v roce 2013 povedou k výraznému zlepšení kapitalizace HSH. Koncem roku 2014 by kvóta kmenového kapitálu mohla dosahovat výše nad 10 % a kvóta Tier 1 výše nad 12 %. Tato čísla se neshodují s kvótami ve výši [zhruba 7] %, resp. [zhruba 9] %, s nimiž počítal původní plán restrukturalizace. Odpovídají spíše novým kapitálovým normám pro banky. Část těchto zlepšení je sice nadále svázána s značným snížením aktiv zatížených rizikem, jež je podmíněno zárukou na pokrytí rizik, ale ke zlepšení struktury kapitálu by došlo v každém případě. Toto zlepšení je nutné vidět v souvislosti se snížením rizikového profilu bilance HSH a zejména se snížením podílu na cyklických aktivech.
(231)
Dalším požadavkem Komise týkajícím se slučitelnosti jak protiplnění za záruku na pokrytí rizik, tak splátky s vnitřním trhem je, že HSH nesmí vypovědět záruku na pokrytí rizik, pokud by kvóta kmenového kapitálu během období restrukturalizace v důsledku toho klesla pod stanovené hodnoty a především k 31. prosinci 2014 pod 10 % (viz bod (203)). To zaručí, že během období restrukturalizace bude HSH schopná si udržet přiměřenou úroveň kapitalizace, i kdyby došlo ke zhoršení hospodářské situace. Tento mechanismus by měl na trhu přispět k znovuzískání důvěry obchodních partnerů v HSH. Pozměněný plán restrukturalizace HSH předpokládá, že HSH do roku [2014-2016] záruku zcela opustí. Kvóta kmenového kapitálu by v té době měla být na [ 10] %.
(232)
Na závěr lze konstatovat, že díky navrhovaným opatřením dojde ke zlepšení struktury kapitálu HSH, takže bude v souladu s novými mezinárodními normami. Lepší kvóty kapitálu a vyšší odolnost vůči krizím budou mít v střednědobém horizontu u HSH pozitivní vliv na náklady financování.
(233)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 60 a 63) byly vyjádřeny pochyby o spolehlivosti určitých prognóz, jež byly použity při plánování HSH. Tyto pochybnosti se týkaly především prognóz a) růstu nejdůležitějších obchodních segmentů, b) růstu příjmů pocházejících z úrokových výnosů, c) marží v nejdůležitějších obchodních segmentech a d) vývoje rezervy pro případ rizika.
(234)
Zejména v segmentech lodní dopravy, dopravy a firemních zákazníků shledala Komise prognózy růstu příliš optimistické. Byla proto zpochybněna schopnost HSH dosáhnout celkových plánovaných výnosů. Pozměněný plán restrukturalizace se však opírá o přiměřené prognózy růstu v segmentech lodní dopravy a firemních zákazníků (viz tabulka 5). Míra růstu v rámci financování letadel není důležitá, neboť HSH tento segment v současnosti opouští. Jak ukazují tabulky 5 a 6, jsou míry růstu stanovené pro plánování segmentů lodní dopravy a firemních zákazníků značně nižší než ty, které se používaly v původním plánu restrukturalizace ze dne 1. září 2009. Mimoto odpovídají absolutnímu objemu obchodu, který by HSH v těchto oblastech mohla dosáhnout, pokud zvážíme její podíl na trhu a celkový objem trhu.
(235)
HSH kromě toho přehodnotila své prognózy růstu u příjmů, které nepocházejí z úrokových výnosů. Předpokládá se, že příjmy, které nepocházejí z úrokových výnosů, budou v období 2010-2014 činit v průměru zhruba [7-12] % čistých úroků hlavní banky. Vzhledem k úmyslu HSH zlepšit vzájemný prodej produktů mezi jejími segmenty finančního trhu a jinými obchodními oblastmi se tento cíl zdá dosažitelný.
(236)
V rozhodnutí o zahájení řízení byly zpochybněny prognózy marží stanovené v původním plánu restrukturalizace. Nové obchodní marže však byly koncem roku 2010 skutečně vyšší, než se původně předpokládalo, čemuž byly odpovídajícím způsobem přizpůsobeny prognózy plánování.
(237)
V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zpochybněno, zda je HSH schopná přestát nejbližší recesi, aniž by musela opět žádat o státní podporu. Zpochybněna byla tudíž její dlouhodobá životaschopnost. Tyto pochybnosti se opíraly o tato slabá místa: a) křehkou strukturu financování, zejména nadcházející velké mezery ve financování a chronický nedostatek financování vedeného v USD, b) důraz na cyklické a volatilní činnosti, které pravděpodobně povedou k opětovným velkým a navzájem propojeným ztrátám a c) nízkou kapitalizaci k vyrovnání těchto ztrát. Návrhy dodatečných opatření obsažené v pozměněném plánu restrukturalizace však dokázaly pochybnosti Komise rozptýlit. Pozměněný plán restrukturalizace staví na reálnějších a srozumitelnějších prognózách, a proto nabízí spolehlivější obraz životaschopnosti HSH. Tento obraz představuje banku, která je na konci období restrukturalizace vybavena přiměřeným kapitálem, do silně cyklických segmentů směřuje menší část svých transakcí a vykazuje stabilizovanou, i když stále ještě problematickou strukturu financování. Kontrolní nástroje (koeficient čistého stabilního financování a podíl financování vedeného v USD) by přitom měly přispět k tomu, aby se HSH v střednědobém horizontu zaměřila na trvalé zlepšování v této oblasti. HSH by tak nyní měla disponovat kapitálovou základnou a nezbytnou strukturou financování, jež by jí umožnily přestát recesi bez potřeby nové státní podpory. Pokud jde o celkovou životaschopnost HSH, vyplývá z pozměněného plánu restrukturalizace, že výnosnost vlastního kapitálu HSH dosáhne během období restrukturalizace v roce 2014 [5-10] % (76). V absolutních číslech je toto procento nízké, ale v důsledku daleko menšího rizikového profilu HSH by mělo být stabilnější. Mělo by proto znamenat výrazné zlepšení ve srovnání s procenty v průběhu deseti let před krizí.
9.2.3.3. Vlastní příspěvek menšinových akcionářů a jejich zapojení do rozdělení zátěže
(238)
V zájmu omezení narušení hospodářské soutěže a zabránění morálním rizikům by se podle sdělení o restrukturalizaci měly omezit a) náklady na restrukturalizaci a současně b) výše státní podpory; mimoto je zapotřebí zvýšit vlastní příspěvek. Podle sdělení o restrukturalizaci by banky měly financovat restrukturalizaci nejprve z vlastních prostředků a tím snížit státní podporu na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do HSH vložili své investice. Mezi ně patří vlastníci akcií a držitelé druhotných dluhových obligací.
9.2.3.3.1. Vlastní příspěvek, rozdělení zátěže a omezení státní podpory na nezbytné minimum
(239)
V bodě 65 rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že objem vlastního přípěvku, který měl být proveden formou odprodejů, byl stanoven neurčitě. Německo přislíbilo, že HSH do konce období restrukturalizace odprodá [100-120] dceřiných společností. HSH již odprodala [30-40] z těchto [100-120] dceřiných společností a očekává, že veškeré odprodeje budou ukončeny nejpozději k […]. Příjmy a zisky z odprodeje budou použity k pokrytí nákladů na restrukturalizaci. Finanční podíly určené k odprodeji jsou uvedeny v příloze II a zahrnují HSH Real estate AG, […], DekaBank a […], tedy největší dceřiné společnosti HSH.
(240)
Dále Německo přislíbilo, že do 31. prosince 2014 HSH neuskuteční žádná převzetí.
(241)
Komise se domnívá, že opatření ohledně vlastního příspěvku uvedená v bodech (239) a (240) nezaručují, že HSH za současných finančních podmínek poskytne nejvyšší možný vlastní příspěvek na pokrytí nákladů na restrukturalizaci. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci se Komise zejména domnívá, že v kontextu restrukturalizace není vyrovnání ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), k němuž by došlo podle uvážení bank přijímajících státní podporu za účelem zajištění vyplácení dividend a kupónů za závazky, které jsou v oběhu, v zásadě slučitelné s cílem omezit státní podporu na nezbytné minimum. Na vzniklých ztrátách by se měly podílet především finanční nástroje vybavené vlastním kapitálem.
(242)
Německo odmítá navrhnout dodatečná opatření ohledně vlastního příspěvku, a proto nelze prohlásit podporu za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Je však možné taková opatření uložit.
(243)
Komise proto HSH ukládá, že během období restrukturalizace nesmí provádět platby týkající se nástrojů vlastního kapitálu závislých na zisku (např. hybridní finanční nástroje a podílové listy), pokud nejsou dlužné na základě smlouvy nebo ze zákona. Součástí takového zákazu rozdělování dividend podle názoru Komise je, že se tyto nástroje budou rovněž podílet na ztrátách, pokud by bilance HSH bez uvolnění úspor a rezerv vykazovala ztrátu. Tyto nástroje by se neměly spolupodílet na ztrátách z předchozích let.
(244)
S cílem zajistit, aby se vlastníci banky budou během období restrukturalizace v co možná největší míře spolupodíleli na znovuvytvoření přiměřené kapitálové základny (viz body (229) až (231)), by Komise považovala za porušení zásady omezení státní podpory na nezbytné minimum také veškeré vyplácení dividend během období restrukturalizace. Komise proto zastává stanovisko, že HSH by až do konce obchodního roku 2014 neměla vyplácet žádné dividendy.
9.2.3.3.2. Zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže
(245)
V rozhodnutí o zahájení řízení (body 66 až 72) zastávala Komise předběžné stanovisko, že podíly menšinových akcionářů, kteří se v květnu 2009 nepodíleli na rekapitalizaci HSH, nebyly dostatečně rozmělněny. Původní plán restrukturalizace tak nepočítal s žádným přiměřeným rozdělením zátěže, které by posouzení státní podpory pro HSH připustilo jakožto slučitelné s vnitřním trhem. Dále se Komise ptá, zda menšinoví akcionáři nebyli sami případně státní podporou zvýhodněni tím, že si podrželi nadměrně vysoké podíly v HSH. Komise dospěla k závěru, že opatření obsahuje možnou nepřímou státní podporu ve prospěch menšinových akcionářů, jež by nemusela být slučitelná s vnitřním trhem, pokud by nedošlo k zřízení mechanismů zaručujících přiměřené rozdělení zátěže (bod 73 rozhodnutí o zahájení řízení).
(246)
Komise nejprve rozporuje stanovisko sdružení spořitelen, že dosud v žádné jiné věci podpory týkající se rekapitalizací nezkoumala druhotné efekty nepřímých státních podpor (viz bod (130)). V rozporu s tímto tvrzením Komise již nepřímé státní podpory v souvislosti s velkým rozsahem státních podpor v řadě svých rozhodnutí zkoumala (77).
(247)
Komise připomíná, že čl. 107 odst. 1 SFEU podle ustálené judikatury nerozlišuje státní zásahy vzhledem k jejich důvodům či cílům, nýbrž k jejich účinkům (78). Výhoda nepřímo poskytnutá menšinovým akcionářům vznikla tak, že se veřejní vlastníci zřekli dodatečných podílů v HSH, které by obdrželi v případě, že by cena nových podílů byla stanovena správně. Mezi podporami poskytnutými HSH ze státních prostředků a výhodou, jež vznikla menšinovým akcionářům, existuje příčinná souvislost.
(248)
Komise dále nesdílí uplatňovaný názor, že výhodu pro menšinové akcionáře nelze přičítat státu, jelikož rozhodnutí o rekapitalizaci, jakož i o počtu podílů a jejich ceně bylo učiněno na valné hromadě vlastníků podílů (viz bod (129)). Na uvedené valné hromadě však byli veřejní vlastníci zastoupeni jakožto vlastníci podílů a jednali coby veřejná zařízení (79). Z toho plyne, že se v té době odehrávala politická diskuze o budoucnosti HSH.
(249)
Nejdůležitější připomínky Německa a menšinových akcionářů se týkají argumentu, že nižší rozmělnění státní podporu nepředstavuje a že zředění je v každém případě jednoduše výsledkem ukazatelů zvolených k navýšení kapitálu, tj. počtu a ceny podílů. Pokud jde o tyto ukazatele, Německo a menšinoví akcionáři poukázali na to, že PwC (což je renomovaná společnost) provedla ocenění na základě uznávaných zásad oceňování. Ocenění se zakládalo na předpokladu, že se HSH v roce 2013 opět vrátí k ratingu A, pro což existovaly dobré důvody. Sdružení spořitelen a společnost Flowers v tomto bodě Německo podpořily. Podle jejich argumentace byla emisní cena nových podílů ve skutečnosti příliš nízká.
(250)
Komise nezpochybňuje dobré jméno společnosti PwC ani skutečnost, že ocenění HSH bylo provedeno v souladu s uznávanými zásadami oceňování. Trvá však na tom, že při ocenění HSH nebylo zohledněno více aspektů, které by jinak vedly k nižší ceně HSH.
(251)
Zpráva PwC o ocenění HSH (80) (dále jen „zpráva o ocenění“) byla zveřejněna dne 15. května 2009. Dne 30. dubna 2009 oznámilo Německo Komisi opatření na poskytnutí státní podpory HSH, neboť hrozilo, že by HSH nemohla splnit regulační kapitálové požadavky. V té době bylo zřejmé, že HSH bude muset podstoupit rozsáhlou restrukturalizaci a navrhnout opatření na vyrovnání narušení hospodářské soutěže, k němuž by opatření na poskytnutí státní podpory mohla vést. Ocenění PwC bylo provedeno na základě obchodního plánu, který nezohledňoval všechny tyto aspekty. PwC ve shrnutí (81) zprávy o ocenění jednoznačně uváděla, že se při svém ocenění opírala o plánování HSH, jež vycházelo z normalizace trhů v roce 2011. Tuto prognózu nelze považovat za opatrnou.
(252)
Ocenění se dále zakládalo na předpokladu, že v roce 2013 bude mít HSH opět rating A. PwC ve zprávě o ocenění výslovně uvedla (82), že S&P dne 6. května 2009 snížila rating HSH z kategorie A na kategorii BBB + s negativním výhledem a že se toto snížení ratingu neodrazilo v plánu financování, o nějž se ocenění opíralo, a tudíž se k němu při výpočtu indikativní hodnoty HSH nepřihlíželo. PwC dále tvrdí, že vzhledem k nadcházejícímu vyšetřování státní podpory lze očekávat požadavky, které mají umožnit zjištění slučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem a které by mohly mít značný vliv na obchodní plán HSH. PwC kromě toho konstatuje, že jak obecné hospodářské rámcové podmínky, které panují v oblastech (lodní a letecká doprava), jež jsou pro HSH stěžejní, tak i omezení na kapitálovém trhu (financování) ztížily předpověď budoucího vývoje.
(253)
Na závěr se konstatuje, že ocenění bylo provedeno za předpokladu, že dojde k realizaci záruky na pokrytí rizik. Bez záruky na pokrytí rizik by nedošlo ke snížení rizikových aktiv, nebyl by navýšen rozsah nezbytné rekapitalizace a musely by být přezkoumány ratingové předpovědi. PwC (83) vypočítala hodnotu HSH i pro případ, že by nedošlo k realizaci záruky na pokrytí rizik, a dospěla k indikativní hodnotě HSH ve výši [0,8-1,2] až [1,5-2] mld. EUR, což odpovídá ceně za akcii v hodnotě mezi [ 9] a [ 22] EUR. Vzhledem k těmto skutečnostem považuje Komise cenu nově vydaných akcií stále ještě za značně vysokou.
(254)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že Komise ve svém rozhodnutí ve věci státní podpory Hypo Real Estate akceptovala cenu za nové akcie, která byla vyšší než cena na burze, aniž by zpochybnila přiměřenost ceny vzhledem k rozdělení zátěže. Podle názoru menšinových akcionářů by se proto neměla přezkoumávat ani cena akcie HSH. Podle názoru Komise však nejsou obě věci státní podpory srovnatelné. Ve věci státní podpory Hypo Real Estate byla přijata řada opatření, která vedla k plnému zestátnění banky. Hlavní rozdíl mezi oběma případy spočívá v tom, že Hypo Real Estate byla zestátněna a stát získal podíly za cenu, která se opírala o hodnotu koncernu bez státní podpory (84). To v případě HSH neplatí. K ocenění HSH za účelem stanovení ceny nově vydaných akcií došlo za předpokladu, že záruka na pokrytí rizik ve výši 10 mld. EUR bude realizována. Tento předpoklad se výrazně podepsal na výsledném ocenění.
(255)
Menšinoví akcionáři dále uvedli, že v roce 2008 poskytli HSH výraznou finanční podporu a že by se v dubnu 2009 rekapitalizace nebyli mohli zúčastnit. Nebyli k tomu ani povinni, jelikož se opce na nové akcie nerovná povinnosti jejich nákupu.
(256)
Podle Komise sice sdružení spořitelen právo na nákup nových akcií měla, ale nebyla vázána jeho uplatněním. Komise však nemůže brát finanční podporu menšinových akcionářů ve prospěch HSH v roce 2008 za příspěvek k rozdělení zátěže v souvislosti se státní podporou, která byla HSH poskytnuta v květnu a červnu 2009. Podpora poskytnutá bance v roce 2008 se udála v důsledku investičního rozhodnutí, které tehdy menšinoví akcionáři přijali. Komise nespatřuje žádnou spojitost mezi opatřením týkajícím se kapitálu z roku 2008 a opatřením státní podpory z roku 2009.
(257)
Komise nesouhlasí se stanoviskem sdružení spořitelen, že neprovozovaly žádnou hospodářskou činnost, a proto je nelze považovat za podniky způsobilé pro účely pravidel státní podpory (viz bod (129)). Spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku hospodářskou činnost provozují (85). Své hospodářské zájmy spojily v rámci sdružení spořitelen. Sdružení spořitelen poskytují služby spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku a spravují podíly/akcie spořitelen, jako se to děje i v případě podílů spořitelen v HSH. Zvýší-li se hodnota podílů spořitelen ve sdruženích, stoupne rovněž hodnota spořitelen. Sdružení spořitelen a spořitelny, které jsou jejich členy, tvoří dohromady hospodářskou jednotku. Co je výhodné pro sdružení, je současně výhodné pro spořitelny v Šlesvicku-Holštýnsku. Sdružení spořitelen, která lze hospodářsky plně přičíst spořitelnám v Šlesvicku-Holštýnsku, je proto možné považovat za příjemce státních podpor podle čl. 107 odst. 1 SFEU.
(258)
Stanoviska Německa a třetích stran nerozptýlily pochybnosti Komise ohledně nedostatečného zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže. Komise je i nadále toho názoru, že podíly menšinových akcionářů, kteří se nezúčastnili rekapitalizace HSH v roce 2009, nebyly dostatečně rozmělněny, jelikož počet podílů, které byly v rámci rekapitalizace veřejným vlastníkům přiděleny, se tehdy nezakládal na správném ocenění HSH. Komise však konstatuje, že pozměněný plán restrukturalizace obsahuje dodatečná opatření, která výrazným způsobem zvyšují zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(259)
Zejména díky dodatečným opatřením k protiplnění za záruku na pokrytí rizik, která Komise přijala (viz body (202) až (208)), se příspěvek k rozdělení zátěže zvýší. Dodatečné protiplnění za záruku na pokrytí rizik, které se skládá z dodatečné prémie a jednorázové platby ve výši 500 milionů EUR ve formě akcií, přinese dva hlavní účinky: na jedné straně se v důsledku zvýšení absolutního příspěvku protiplnění vypláceného veřejným vlastníkům sníží zisky HSH, které by mohla vyplatit ve formě dividend, a tím pro vlastníky akcií klesne hodnota HSH. Na druhé straně jednorázová platba ve výši 500 milionů EUR zředí podíly menšinových akcionářů z dnešních 16,8 % na zhruba 14-15 % (v závislosti na ocenění ceny akcií).
(260)
Kromě účinku, který vyplývá z požadavku v souvislosti s protiplněním za záruku na pokrytí rizik, se omezením protiplnění za kapitálové nástroje dále zlepší zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže (viz body (241) až (244)). Hodnota HSH pro vlastníky akcií je závislá na budoucích hotovostních tocích, přičemž do roku 2014 nelze tyto hotovostní toky vyplácet ve formě dividend. Proto omezení, jež Komise uložila ohledně časového harmonogramu budoucích hotovostních toků, povedou k většímu zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže.
(261)
Komise je toho názoru, že opatření na zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže obsažená v pozměněném plánu restrukturalizace se sice díky požadavkům uloženým Komisí výrazně zlepšila, ale přesto ještě nezaručují, že menšinoví akcionáři se na rozdělení zátěže podílejí nejvyšší možnou částkou. Jelikož Německo odmítá navrhnout další opatření na rozdělení zátěže, nelze opatření podpory prohlásit za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Pokud by nebylo možné přijmout další opatření zlepšující zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, bylo by na zmíněném základě nezbytné klasifikovat nepřímou podporu pro menšinové akcionáře jako neslučitelnou s vnitřním trhem.
(262)
Vzhledem k možné výhodě, kterou by menšinoví akcionáři mohli získat, a nutnosti přiměřeného rozdělení zátěže má Komise za to, že je nutné prodloužit zákaz vyplácení dividend i za rok 2014. V zájmu zachování přiměřenosti by se však měl zákaz vyplácení dividend omezit. K tomu Komise nařizuje, že v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2016 se dividendy smějí vyplácet pouze do výše 50 % ročního přebytku předchozího ukončeného účetního roku. Kromě toho jsou platby dividend v tomto období přípustné pouze v případě, že neohrozí ve střednědobém horizontu dodržování předpisů upravujících vybavení úvěrových institucí kapitálem v souladu s Basel III.
9.2.3.3.3. Závěr k vlastnímu příspěvku menšinových akcionářů a k jejich zapojení do rozdělení zátěže
(263)
Komise dospěla k závěru, že lze dosáhnout odpovídající výše vlastního příspěvku a odpovídajícího zapojení menšinových akcionářů do rozdělení zátěže, a že je proto možné považovat podporu za slučitelnou s vnitřním trhem s výhradou splnění podmínek uvedených v bodech (262), (202) až (208) a (241) až (244).
9.2.3.4. Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(264)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí plán restrukturalizace obsahovat opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Podle bodu 30 sdělení o restrukturalizaci by opatření omezující narušení hospodářské soutěže měla být vždy přizpůsobena specifickým problémům trhů, na nichž působí banka přijímající podporu, která je po restrukturalizaci znovu rentabilní. Během posuzování dotyčných opatření by Komise měla vycházet především z objemu, rozsahu a druhu obchodní činnosti banky.
(265)
V rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že navrhovaná opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže nebyla dostatečná. Pozměněný plán restrukturalizace ovšem obsahuje další opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(266)
V pozměněném plánu restrukturalizace se ve srovnání s jeho původním zněním počítá s výrazně silnějším snížením bilanční sumy. Do roku 2014 se suma bilančních aktiv koncernu sníží o 61 % oproti bilanční sumě z roku 2008 (86). Snížení bilanční sumy o více než polovinu hodnoty HSH je vzhledem k narušením hospodářské soutěže, které vznikly v důsledku velmi vysokých podpor, úměrné. Toto snížení je v relativním vyjádření v souladu s rozhodovací praxí Komise při srovnatelných částkách státní podpory. Vzhledem k nedostatečnému rozdělení zátěže, jež bylo zapříčiněno neúplností ustanovení o zpětném získání, jsou restrukturalizace a snížení bilanční sumy v případě HSH zvláště důležité. Snížení bilanční sumy je doplněno příslibem HSH o rozprodání většiny svých podílů.
(267)
HSH nadto přislíbila, že sníží počet mezinárodních poboček či zastoupení z 21 na 6 a počet poboček v Německu z 9 na 7. Zbylé pobočky příp. zastoupení v Londýně a New Yorku se výrazně ztenčí a pobočka v Lucembursku bude fungovat výhradně coby pobočka restrukturalizační jednotky.
(268)
HSH dále přislíbila, že se během období restrukturalizace (do 31. prosince 2014) zřekne převzetí (zákaz převzetí). HSH nebude rozšiřovat svou obchodní činnost prostřednictvím převzetí jiných podniků. Fúze jsou v rámci možné konsolidace zemské banky a v závislosti na předchozím schválením ze strany Komise i nadále možná. Kapitalizace pohledávky a jiná opatření v rámci obvyklé správy aktiv jsou přípustné, pokud nesledují záměr obejít zákaz převzetí. Vzdají-li se veřejní vlastníci kontroly nad HSH, pak tento zákaz převzetí platí pouhé tři roky. Komise zastává názor, že privatizace HSH bude mít pozitivní vliv na životaschopnost HSH a zaručí účinnou hospodářskou soutěž. Zachování platnosti zákazu převzetí dlouho po datu prodeje by možnou privatizaci mohlo ztížit.
(269)
Kromě toho se HSH zavázala přijmout další opatření týkající se přímo narušení hospodářské soutěže na trzích, na nichž HSH získala silné postavení a kde chce expandovat. HSH se v plném rozsahu vzdá své obchodní činnosti v oblasti finančních služeb pro leteckou dopravu (87). Celkem [3-8] mld. EUR aktiv z obchodní oblasti letecké dopravy bude přeneseno na restrukturalizační jednotku, příp. se od konce roku [2011-2012] prodá. HSH dále výrazným způsobem zredukuje své obchodní činnosti v odvětvích lodní dopravy, financování nemovitostí a firemních zákazníků. U obchodního odvětví lodní dopravy, u kterého si vybudovala jméno předního poskytovatele financování lodí a které plánovala dále rozšířit, tak HSH přislíbila, že po celé období restrukturalizace její tržní podíl na nové obchodní činnosti v rámci celosvětového financování lodí nepřekročí [ 8] % a že se zřekne svého místa mezi třemi poskytovateli financování lodí s největším objemem nových obchodních činností.
(270)
Navrhovaná opatření omezující narušení hospodářské soutěže představují tudíž oproti dosavadním krokům HSH stanoveným v původním plánu restrukturalizace podstatné zlepšení a jsou považována za přiměřená a dostačující.
9.2.3.5. Závěry ohledně restrukturalizace
(271)
Komise dospěla k závěru, že restrukturalizační opatření, která zahrnují závazky Německa uvedené v přílohách I a III, jsou schopná vést k znovuobnovení dlouhodobé životaschopnosti HSH a představují přiměřený vlastní příspěvek HSH, který vyváží narušení hospodářské soutěže, k nimž došlo v důsledku podpory. V rámci podmínek uvedených v příloze II, které Komise uložila a jež se týkají protiplnění a rozdělení zátěže, obsahuje pozměněný plán restrukturalizace přiměřené a dostatečné rozdělení zátěže, a může být proto prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(272)
Komise zastává názor, že státní podpora, jež je obsažena v zárukách likvidity poskytnuté fondem SoFFin v objemu 17 mld. EUR, představuje podporu restrukturalizace slučitelnou s vnitřním trhem do té míry, v níž byly zapotřebí záruky ohledně selhání trhu, k němuž došlo v důsledku zhroucení mezibankovního trhu.
10. POTENCIÁLNÍ UŽITEK PRO OSTATNÍ DRŽITELE PODÍLŮ
(273)
Menšinoví akcionáři tvrdili, že by rozdělení postupu v rámci řízení, kdy by byla přímá opatření podpory ve prospěch HSH schvalována jedním postupem a otázka nepřímých podpor menšinovým akcionářům posuzována jiným postupem, bylo porušením článku 7 procesního nařízení. Negativní rozhodnutí o rekapitalizaci s ohledem na sdružení spořitelen a společnosti Flowers by vedlo k tomu, že by rekapitalizace představovala neslučitelnou podporu. Podle názoru sdružení spořitelen by se Komise měla při obecném posouzení rozdělení zátěže v souvislosti s rekapitalizací zabývat otázkou rozdělení zátěže také mezi menšinové akcionáře.
(274)
Pokud jde o výklad procesního nařízení, Komise s menšinovými akcionáři nesouhlasí. Rozdělení řízení ve věci podpory je právně možné a Komise je již použila v jiných případech (88). Pokud u jednotlivého opatření podpory existuje více příjemců, které je nutno z důvodu jejich právního postavení posuzovat různě, což může ovlivnit tempo vyšetřování a jeho pokrok, může být formální vyšetřování v zájmu efektivního provedení řízení rozděleno.
(275)
Komise se dále nedomnívá, že by rozdílné právní posouzení opatření podpory, pokud jde o menšinové akcionáře jako nepřímé příjemce, ovlivnilo právní posouzení (a slučitelnost) stejného opatření podpory, pokud jde o HSH jako přímého příjemce podpory. V této souvislosti Komise odkazuje na rozsudek Soudního dvora v věci C-382/99, Nizozemsko v. Komise (89), ve kterém Soudní dvůr potvrdil posouzení Komise, podle kterého může být podpora poskytnutá ve prospěch příjemce považována za slučitelnou s vnitřním trhem (protože je v souladu s pravidly de minimis), avšak zároveň může být prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem s ohledem na nepřímé příjemce podpory, a musí být proto požadována zpět. Komise konstatuje, že s pomocí vhodných opatření v pozměněném plánu restrukturalizace může být s ohledem na HSH zajištěna přiměřenost rekapitalizace, zatímco výhody, které byly poskytnuty menšinovým akcionářům prostřednictvím zcela nadhodnocených emisních cen akcií, mohou být posouzeny a napraveny odděleně (tím, že se např. akcionáři zohlední při rozdělení zátěže).
(276)
Komise však nevidí důvod pro rozdělení této věci podpory, neboť může různé aspekty tohoto opatření podpory posoudit v rámci jednoho rozhodnutí. Možné výhody menšinových akcionářů by tedy mohly být rovněž posouzeny v případě, že by rozdělení zátěže bylo nedostatečné, jak je uvedeno v operativní části rozhodnutí o zahájení řízení. Komise však konstatuje, že v důsledku změny protiplnění za záruku na pokrytí rizik a díky dodatečným opatřením ohledně rozdělení zátěže dojde ke značnému rozmělnění vlastnictví akcií menšinových akcionářů a k jejich dodatečnému zohlednění při rozdělení zátěže, čímž se zmírní nedostatky vzniklé v důsledku ocenění, které provedla PwC, takže bude znovu nastoleno vhodné rozdělení zátěže. Protože je vhodné rozdělení zátěže zajištěno požadavky, které ukládá toto rozhodnutí, Komise považuje rozdělení zátěže za dostatečně rozsáhlé a nebude je dále zkoumat.
11. ZÁVĚRY
(277)
Pokud jde o seznam závazků, který předložilo Německo a který se týká restrukturalizace banky HSH, a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, pokud jde o protiplnění a rozdělení zátěže, Komise dospěla k závěru, že záruka na pokrytí rizik je v souladu s částí 5 sdělení o znehodnocených aktivech. Pokud jde o předložený pozměněný plán restrukturalizace, seznam závazků Německa a s ohledem na požadavky, které má Komise vůči tomuto členskému státu, je podpora na restrukturalizaci, která zahrnuje záruku na pokrytí rizik, rekapitalizaci a záruky likvidity, v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU a lze ji považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. Pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly pravidel státní podpory, se podařilo rozptýlit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka na pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Státní podpora v podobě rekapitalizace ve výši 3 mld. EUR, záruka v podobě pokrytí rizik poskytnutá Německem ve prospěch HSH AG ve výši 10 mld. EUR a záruky likvidity poskytnuté Německem jsou s ohledem na závazky uvedené v přílohách I a III a s podmínkou splnění požadavků uvedených v příloze II slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby byl realizován původní plán restrukturalizace předložený dne 1. září 2009 a naposledy změněný v souladu se sdělením Německa ze dne 11. července 2011, a to včetně seznamu závazků uvedeného v přílohách I a III a včetně požadavků uvedených v příloze II a plně v souladu s časovým plánem uvedeným v seznamu závazků a požadavků.
Článek 3
Německo do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí informuje Komisi o opatřeních přijatých k jeho splnění.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
Německo se vyzývá, aby příjemcům podpory neprodleně zaslalo kopii tohoto rozhodnutí.
V Bruselu dne 20. září 2011.
DECIZIA COMISIEI
din 20 septembrie 2011
privind ajutorul de stat acordat de Germania în favoarea HSH Nordbank AG SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)]
[notificată cu numărul C(2011) 6483]
(Numai versiunea în limba germană este autentică)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/477/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce statele membre și alte părți interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate (1),
întrucât,
1. PROCEDURA
(1)
La 30 aprilie 2009, Germania a notificat Comisia cu privire la măsurile de ajutor de stat acordate în favoarea grupului HSH Nordbank AG (denumit în continuare „HSH”) sub forma unei garanții cuprinzând o tranșă pentru a doua pierdere, în valoare de 10 miliarde EUR (denumită în continuare „garanția de risc”) și o injecție de capital în valoare de 3 miliarde EUR (denumită în continuare „recapitalizarea”). Măsurile au fost acordate în mod indirect de către proprietarii HSH din sectorul public, respectiv Orașul Liber și Hanseatic Hamburg și landul Schleswig-Holstein (denumite în continuare, în mod individual, „Hamburg” și, respectiv „Schleswig-Holstein” sau în mod colectiv „acționarii publici”).
(2)
Prin decizia din 29 mai 2009, adoptată în cazul N 264/09 (2) (denumită în continuare „decizia de salvare”), Comisia a autorizat recapitalizarea și garanția de risc pentru HSH pentru o perioadă de șase luni, ca măsuri de salvare compatibile cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (3). În decizia menționată, Comisia solicita autorităților germane să prezinte un plan de restructurare în termen de trei luni.
(3)
La 1 septembrie 2009, Germania a comunicat Comisiei un plan de restructurare.
(4)
La 22 octombrie 2009, Comisia a adoptat o decizie de inițiere a procedurii în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la garanția de risc și la evaluarea HSH în contextul recapitalizării (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) (4).
(5)
La 21 noiembrie 2009, decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5), iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în termen de două săptămâni de la data publicării.
(6)
La 30 noiembrie și la 11 decembrie 2009, Comisia a primit observații din partea Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein și din partea Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (denumite în continuare, în mod individual „SGVSH” și, respectiv, „SVB”, iar în mod colectiv „asociațiile de case de economii”).
(7)
La 3 decembrie 2009, un grup de investitori, la instrucțiunile J.C. Flowers & Co. LLC (denumită în continuare „Flowers”), a solicitat prelungirea termenului-limită de prezentare a observațiilor, prelungire acordată de Comisie la 7 decembrie 2009. Comisia a primit observațiile acestora la 17 decembrie 2009.
(8)
La 1 decembrie 2009, Germania a solicitat o prelungire a termenului-limită de prezentare a observațiilor, prelungire acordată de Comisie la 7 decembrie 2009. La 7 decembrie 2009, HSH a solicitat, de asemenea, o prelungire a termenului-limită de prezentare a observațiilor, prelungire acordată de Comisie la 17 Decembrie 2009. La 17 decembrie 2009, Germania a prezentat observațiile comune ale acționarilor publici și ale HSH privind decizia de inițiere a procedurii.
(9)
La 2 decembrie 2009, a avut loc o întâlnire la care au participat Flowers, asociațiile de case de economii, autoritățile germane și reprezentanții Comisiei.
(10)
La 21 decembrie 2009, Comisia a transmis Germaniei versiunile neconfidențiale ale observațiilor prezentate de părțile interesate și i-a solicitat acesteia să își comunice observațiile în termen de o lună.
(11)
La 18 ianuarie 2010, Germania a comunicat răspunsul acționarilor publici la Flowers și asociațiile de case de economii, pentru ca acestea să formuleze observații.
(12)
În ceea ce privește garanția de risc, în special evaluarea portofoliului de active al căror risc a fost acoperit de garanția de risc („portofoliul garantat”), în perioada septembrie 2009-februarie 2010 au avut loc mai multe reuniuni, teleconferințe și alte schimburi de informații între autoritățile germane și reprezentanții Comisiei. Autoritățile germane au transmis informații suplimentare, inter alia, la 6, 20, 21, 22, 23 și 29 octombrie, 11, 12, 16 și 27 noiembrie și 17 decembrie 2009, 26 și 27 ianuarie și 19 februarie 2010.
(13)
Planul de restructurare, garanția de risc și recapitalizarea, precum și evaluarea portofoliului garantat au fost discutate de către autoritățile germane și departamentele Comisiei într-o serie de reuniuni, teleconferințe și alte schimburi de informații în perioada octombrie 2009-iunie 2011, inclusiv în zilele de 5, 21 și 27 octombrie, 4, 12, 13, 18, 27 și 30 noiembrie, 7, 9, 14 și 15 decembrie 2009, 14 și 19 ianuarie, 21 aprilie, 5, 12, 20, 26, 28 și 31 mai, 15 iunie, 13, 16, 22 și 23 iulie, 30 septembrie, 22 noiembrie, 9 și 22 decembrie 2010, 23 și 28 februarie, 18 martie, 1 și 8 aprilie, 25 mai și 7, 16 și 29 iunie 2011. Versiunea finală a planului de restructurare a fost prezentată la 11 iulie 2011.
(14)
La 5 septembrie 2011, Germania a transmis lista angajamentelor, inclusă în anexa I la prezenta decizie.
2. DESCRIEREA BENEFICIARULUI
(15)
Grupul HSH este cea de-a cincea bancă regională (Landesbank) ca mărime din Germania, având sedii principale, în Hamburg și Kiel. HSH este o societate pe acțiuni (Aktiengesellschaft), înființată la 2 iunie 2003 în urma fuziunii dintre Hamburgische Landesbank și Landesbank Schleswig-Holstein. În octombrie 2006, Flowers (6) a achiziționat 24,1 % din acțiunile HSH (26,6 % din drepturile de vot) de la WestLB, în vederea unei oferte publice inițiale (initial public offering, IPO) a HSH în 2008.
(16)
La 31 decembrie 2008, HSH a înregistrat un total al bilanțului de 208 miliarde EUR și active ponderate în funcție de risc (risk-weighted assets, RWA) de 112 miliarde EUR.
(17)
În urma punerii în aplicare a măsurilor aprobate de Comisie prin decizia de salvare din 29 mai 2009, structura acționariatului HSH era următoarea: Hamburg 10,89 %; Schleswig-Holstein 10,42 %; HSH Finanzfonds AöR, o instituție de drept public înființată și controlată în proporții egale de către Hamburg și Schleswig-Holstein, 64,18 %, ceilalți acționari fiind SGVSH 4,73 %, SVB 0,58 % și Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH este o bancă comercială, principala zonă în care activează fiind nordul Germaniei, iar principalul domeniu de activitate fiind serviciile bancare pentru comercianți și serviciile bancare pentru clienți privați (private banking). Activitățile bancare pentru comercianți vizează în principal sectorul naval, clienții persoane juridice, sectorul transporturilor, proiectele imobiliare și proiectele legate de energia din surse regenerabile. HSH este cel mai mare furnizor de finanțare pentru sectorul naval din lume și deține o importantă cotă de piață în ceea ce privește finanțarea sectorului aviației (în cadrul unității sale de servicii bancare destinate transporturilor). În decembrie 2008, HSH era prezentă în 21 de centre financiare importante din Europa, Asia și America.
(19)
HSH este una dintre băncile publice din Germania care până la 18 iulie 2005 au beneficiat de garanțiile de stat nelimitate Anstaltslast și Gewährträgerhaftung (8).
(20)
La începutul anilor 1990, s-au efectuat transferuri de active și de capital în valoare de 523 de milioane EUR în favoarea instituțiilor predecesoare ale HSH, și anume Hamburgische Landesbank și Landesbank Schleswig-Holstein. La 20 octombrie 2004, Comisia a decis că transferurile respective reprezintă ajutoare de stat incompatibile și trebuie recuperate (9). HSH a fost nevoită să le ramburseze acționarilor săi publici o sumă totală de 756 de milioane EUR, inclusiv dobândă. Rambursarea a fost efectuată în două tranșe, la 31 decembrie 2004 și, respectiv, 3 ianuarie 2005.
(21)
Pentru a compensa pierderea de capital, acționarii au majorat capitalul HSH cu 556 de milioane EUR, la 20 iulie 2005 (10). Majorarea de capital a fost asigurată din propriile fonduri și din așa-numitele plăți parțiale. Ca rezultat al acestui mecanism, structura acționariatului s-a modificat doar într-o mică proporție. La 6 septembrie 2005, Comisia a decis că majorarea de capital corespunde principiului investitorului în economia de piață și că, prin urmare, nu constituie ajutor de stat (11).
(22)
La jumătatea lunii iulie 2008, acționarii HSH au decis să majoreze baza de capital a grupului în scopul finanțării dezvoltării acestuia. Măsurile de capital au avut un volum de aproape 2 miliarde EUR, aproximativ 1,26 miliarde EUR din acest volum reprezentând fonduri noi.
(23)
Prima parte a măsurilor de capital a constat într-o conversie în acțiuni ordinare a tuturor participațiilor tacite (stille Beteiligungen) totalizând 685 de milioane EUR (12) și a acțiunilor preferențiale totalizând 57 de milioane EUR, deținute de către acționarii publici. La momentul conversiei, Flowers a aprobat o majorare de capital, pentru a evita diluarea participațiilor sale (13). Ca rezultat, HSH a primit o sumă suplimentară de aproximativ 300 de milioane EUR.
(24)
Ca o a doua parte a măsurilor de capital, proprietarii au efectuat o nouă contribuție tacită la capitalul convertibil, totalizând 962 de milioane EUR. Acționarii publici și privați au participat la contribuția tacită în mod proporțional cu numărul de acțiuni (acționarii publici cu 660 milioane EUR, cei privați cu 240 milioane EUR). În mod suplimentar, acționarii privați au preluat 62 de milioane EUR. Începând de la 31 decembrie 2010, aceste contribuții tacite au fost convertite în acțiuni ordinare.
(25)
Germania a informat Comisia cu privire la măsurile de capital descrise la punctele (21)-(23). Comisia a considerat că investițiile efectuate de acționarii publici sunt conforme cu principiul investitorului în economia de piață, dat fiind că un investitor privat a avut o participare considerabilă în tranzacție, în aceleași condiții cu acționarii publici. La 1 august 2008 Comisia a informat Germania că nu va examina acest aspect.
(26)
În perioada 1999-2009, HSH a înregistrat pierderi cumulate în valoare de 1,85 miliarde EUR și a plătit acționarilor săi publici dividende cumulate în valoare de 354 de milioane EUR. În aceeași perioadă, acționarii publici au recapitalizat HSH cu [4-5] (14) miliarde EUR în capital nou și au garantat pasive până la valoarea de 166 de miliarde EUR.
Tabel 1
Bilanțul financiar al HSH pentru acționarii publici, în perioada 1999-2009 (15)
Exercițiul financiar
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Profit și pierderi (milioane EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Profit și pierderi cumulate (milioane EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Plăți dividende către acționarii publici (milioane EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Plăți dividende cumulate către acționarii publici (milioane EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Injecție nouă de capital efectuată de proprietari (milioane EUR) conform GAAP locale
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Injecții de capital cumulate efectuate de acționarii publici (milioane EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Garanție de risc (miliarde EUR)
10
Pasive garantate (miliarde EUR), din care
162
166
152
144
161
88
78
75
73
Gewährträgerhaftung (miliarde EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
Garanții SoFFin (miliarde EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
De-a lungul istoriei sale, HSH a fost evaluată în clasa AA de cele trei agenții principale de rating (17). Această clasificare pe termen lung a reflectat garanțiile de stat nelimitate acordate de acționarii publici ai HSH. Ipoteza unei viitoare susțineri din partea acționarilor publici rămâne un factor important în ratingul de credit al HSH, care include o creștere (18) de 7 trepte (notches) a ratingului Fitch. Agenția Moody’s atribuie în total 7 trepte de creștere în ceea ce privește sprijinul, din care o treaptă pentru sprijinul acordat de acționarii publici (sprijin regional).
(28)
Ratingul individual C [respectiv ratingul Moody’s privind soliditatea financiare a băncii (Bank Financial Strength Rating, BFSR)] (19) a reflectat opinia agențiilor de rating potrivit căreia HSH are o soliditate financiară adecvată, precum și o un model de afaceri limitat, dar valoros. Conform metodologiei de stabilire a BFSR utilizată de Moody’s, băncile evaluate în clasa C prezintă fie o situație financiară acceptabilă într-un mediu previzibil și stabil, fie o situație financiară bună într-un mediu de desfășurare a activității mai puțin previzibil și mai puțin stabil.
(29)
În iulie 2004, Fitch a început să atribuie un rating în jurul valorii A pentru obligațiile negarantate ale HSH, menținând ratingul individual la C. Moody’s și S&P au urmat, cu ratinguri pentru obligațiile negarantate, în iulie 2005. Până la începutul crizei, în 2008, ratingurile HSH au rămas stabile.
(30)
Din octombrie 2008, se pot observa două tendințe privind ratingurile HSH. Prima tendință a început în octombrie 2008, când ratingurile individuale ale HSH au fost reduse succesiv până la clasele D și E de către Fitch și Moody’s (E fiind cea mai joasă treaptă posibilă pentru BFSR atribuit de Moody’s) (20). Printre motivele invocate de agențiile de rating pentru această retrogradare s-au numărat: (a) riscul semnificativ care decurge din caracterul ciclic al activelor subiacente ale HSH, în special al activelor aferente sectorului naval; (b) accesul limitat al HSH la capital, în condițiile în care desfășoară o activitate de finanțare care necesită un aport masiv de capital și (c) profitabilitatea scăzută a HSH în comparație cu nivelurile din perioada anterioară crizei, din cauza randamentului mai redus al activelor, nivelului relativ mai ridicat al provizioanelor de risc în finanțările garantate cu active, precum și creșterii semnificative a costurilor finanțării față de perioada anterioară crizei. De asemenea, agențiile și-au exprimat preocuparea majoră cu privire la profilul de activitate al HSH. Deoarece HSH nu are un acces semnificativ la clienți persoane fizice, banca va continua să se bazeze pe piețele interbancare, unde va avea dificultăți în asigurarea fondurilor necesare. Conformitatea cu cerințele de reglementare mai stricte privind capitalizarea, rezervele de lichidități și lipsa de corelare a fondurilor va constitui o provocare importantă pentru băncile care oferă servicii bancare pentru persoane juridice, precum HSH.
(31)
A doua tendință a început în mai 2009, când S&P a retrogradat ratingul de credit al HSH la BBB+, fiind urmată de Moody’s și Fitch cu retrogradări până la A3/A- în luna mai și, respectiv, iulie 2010. Agențiile de rating au invocat ca motiv al retrogradării limitarea sprijinului acordat de către acționarii publici, din cauza (a) normelor UE privind ajutorul de stat și (b) propriilor constrângeri bugetare. Amploarea măsurilor de sprijin din trecut a reprezentat o sarcină dificilă pentru soliditatea financiară a acționarilor publici, astfel încât aceștia vor fi mai puțin dispuși să ofere sprijin suplimentar. Un aspect important în evaluarea disponibilității viitoare a acționarilor publici de a oferi măsuri de sprijin l-a constituit valoarea ridicată a datoriilor scutite rambursare (21) care au rămas în bilanțul contabil al HSH.
(32)
Încă din 2007, impactul crizei financiare a determinat constituirea unor provizioane în valoare de 1,3 miliarde EUR pentru acoperirea pierderilor pentru portofoliul HSH de credite structurate (CIP) (22), în valoare de 30 de miliarde USD. Efectul de contagiune asupra economiei reale a influențat negativ portofoliul tradițional de împrumuturi și a avut un impact sever asupra calității creanțelor HSH în legătură cu sectorul naval, sectorul transporturilor, sectorul imobiliar și proiectele privind energia din surse regenerabilă. Provizioanele suplimentare, în valoare de 1,6 miliarde EUR pentru acoperirea pierderilor din CIP și de 1,9 miliarde EUR pentru acoperirea pierderilor din împrumuturi, aferente portofoliului de împrumuturi, au contribuit semnificativ la rezultatul negativ de 3,2 miliarde EUR obținut în 2008.
(33)
De asemenea, falimentul băncii Lehman Brothers, în septembrie 2008, a agravat dificultățile de refinanțare pentru HSH, astfel încât acesta a solicitat garanții de lichiditate în valoare de 30 de miliarde EUR de la Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung (Fondul german pentru stabilitatea piețelor financiare, denumit în continuare „SoFFin”).
(34)
La 29 aprilie 2009, Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (Autoritatea germană de reglementare a activității bancare, denumită în continuare „BaFin”) a informat HSH că, având în vedere situația prudențială a acesteia, BaFin consideră că HSH are dificultăți în ceea ce privește respectarea cerințelor privind capitalul de reglementare. BaFin a anunțat că va ordona un moratoriu, în conformitate cu punctul 47 din Legea bancară germană, dacă proprietarii HSH nu își vor consolida baza de capital.
(35)
La 6 mai 2009, S&P a coborât ratingul de credit al HSH cu două trepte, de la A la BBB+, cu perspectivă negativă.
3. MĂSURILE DE AJUTOR
(36)
În lunile mai și iunie 2009, HSH a obținut două categorii de ajutor de la Schleswig-Holstein și Hamburg: recapitalizarea de 3 miliarde EUR și o măsură de garantare pentru a doua pierdere, în valoare de 10 miliarde EUR („garanția de risc”). În plus, HSH a primit ajutor de la SoFFin, sub forma garanțiilor de lichiditate care, în final, s-au ridicat la 17 miliarde EUR (denumite în continuare „garanții de lichiditate”).
3.1. RECAPITALIZAREA
(37)
Recapitalizarea a constat într-o injecție de numerar în valoare totală de 3 miliarde EUR în capital de bază de rangul 1, în schimbul unor acțiuni ordinare cu drept de vot. Acțiunile au fost emise de către HSH și subscrise în totalitate de către HSH Finanzfonds AöR. Aceasta din urmă este o instituție de drept public creată, deținută și controlată în proporții egale de către Hamburg și Schleswig-Holstein.
(38)
HSH Finanzfonds AöR a obținut mijloacele financiare necesare recapitalizării prin emiterea de obligațiuni pe piețele de capital. Pasivele sale, rezultate din emisiunile de obligațiuni, sunt garantate în proporții egale de către Hamburg și Schleswig-Holstein, în calitate de debitori parțiali și prin intermediul garanților către titularii obligațiunilor. Obligațiunile emise de HSH Finanzfonds AöR sunt destinate exclusiv finanțării recapitalizării HSH. HSH Finanzfonds AöR funcționează exclusiv ca intermediar pentru Hamburg și Schleswig-Holstein și nu urmărește alte scopuri în afara asigurării recapitalizării și a garanției de risc.
(39)
Prețul de emisiune al acțiunilor noi s-a bazat pe o evaluare a HSH efectuată de către PricewaterhouseCoopers („PwC”), care a stabilit o valoare între [ 2] și [ 3] miliarde EUR (între [ 19] și [ 28] EUR pentru o acțiune). Potrivit evaluării, valoarea medie a HSH este de [2-3] miliarde EUR ([19-28] EUR per acțiune). Evaluarea a fost realizată anterior coborârii ratingului HSH, la 6 mai 2009. Impactul retrogradării asupra valorii HSH nu a fost luat în considerare în evaluarea respectivă, însă a fost analizat în cursul discuțiilor asupra prețului. Evaluarea s-a bazat pe ipoteza că în 2013 se va reveni la ratingul A, atribuit anterior.
(40)
În ceea ce privește cele 3 miliarde EUR reprezentând noua injecție de capital, Hamburg și Schleswig-Holstein au intenționat să atingă o remunerație anuală de 10 % (300 de milioane EUR pe an). Dat fiind faptul că planul de afaceri al HSH nu a proiectat, pentru perioada 2009-2012, profituri suficiente pentru a plăti dividende în procent de 10 % pentru toate acțiunile ordinare, prețul de emisiune al noilor acțiuni ordinare a fost redus cu plata dividendelor scăzute 10 %, pentru perioada 2009-2012. Valoarea actuală a dividendelor în procent de 10 % pentru perioada 2009-2012 se ridică la [650-800] de milioane EUR ([3-6] EUR pentru o acțiune). Prețul noilor acțiuni a fost stabilit la 19 EUR pentru o acțiune ([19-28] EUR minus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR a achiziționat un număr de 157 894 737 acțiuni ordinare noi.
(41)
Asociațiile de case de economii și Flowers nu au participat la recapitalizare. În consecință, în urma recapitalizării, participațiile acestora au fost diluate de la 13,20 %, 1,62 % și 25,67 % până la 4,73 %, 0,58 % și, respectiv, 9,19 %, iar participațiile comune directe și indirecte ale Hamburg și Schleswig-Holstein (inclusiv acțiunile deținute prin intermediul HSH Finanzfonds AöR) au crescut de la 59,51 % la 85,49 %.
3.2. GARANȚIA DE RISC
(42)
Garanția de risc a fost constituită în același timp cu recapitalizarea, în iunie 2009. Aceasta a fost asigurată, de asemenea, direct de către HSH Finanzfonds AöR. Nici asociațiile de case de economii și nici Flowers nu au participat. Garanția de risc constă într-o garanție pentru a doua pierdere, în valoare de 10 miliarde EUR, care acoperă pierderile HSH din activele totale, în valoare de aproximativ 172 de miliarde EUR (187 de miliarde EUR expunere la nerambursare), după termenul-limită din martie 2009. Tranșa pentru prima pierdere, în valoare de 3,2 miliarde EUR, va fi acoperită de HSH. Tranșa pentru a doua pierdere, de până la 10 miliarde EUR, va fi acoperită de HSH Finanzfonds AöR. Pierderile care depășesc 13,2 miliarde EUR (tranșele pentru prima și a doua pierdere, luate împreună) vor fi acoperite de HSH. Valoarea de transfer a portofoliului garantat este de [aproximativ 168] de miliarde EUR (valoarea totală a activelor de [aproximativ 172] de miliarde EUR minus 3,2 miliarde EUR).
(43)
În principiu, HSH poate anula garanția în orice moment, dar până la 31 decembrie 2013 anularea este limitată la [2-5] miliarde EUR în total, respectiv, maximum [1-4] miliarde EUR pe an. HSH a anulat 1 miliard EUR din garanție până la 9 martie 2011. La 18 iunie și din nou la 6 septembrie 2011, HSH a anulat încă 1 miliard EUR din garanție, reducând astfel garanția rămasă la 7 miliarde EUR. BaFin a fost informată cu privire la aceste anulări. BaFin a menționat că nu se opune încetării garanției.
(44)
Activele depreciate, precum titlurile garantate cu active (asset-backed securities, ABS) reprezintă aproximativ [3-6]% din portofoliul de aproximativ [172] de miliarde EUR acoperit de garanția de risc. Cea mai mare parte a activelor acoperite de garanție constă în împrumuturi acordate clienților, adică principala activitate a HSH. Portofoliul garantat este denominat în diferite monede, inclusiv în EUR, USD și GBP.
Tabelul 2
Defalcarea activelor garantate de aproximativ [172] de miliarde EUR
Categoria de active
Active din bilanț
(în miliarde EUR)
% din portofoliu
Împrumuturi acordate clienților
[aprox. 115]
[…]
Titluri cu venit fix
[aprox. 30]
[…]
Împrumuturi garantate comercializabile (23)
[aprox. 15]
[…]
Titluri garantate cu active
[aprox. 10]
[…]
Garanții pentru plăți
[aprox. 5]
[…]
Total
[aprox. 172]
100,0
(45)
Portofoliul integral al HSH nu a fost evaluat de experți externi înainte de punerea în aplicare a garanției de risc, cu excepția portofoliului ABS și a unei părți din portofoliul CIP, care au fost evaluate de Blackrock și, respectiv, Cambridge Place. La cererea Comisiei, HSH a efectuat o evaluare a portofoliului garantat în perioada noiembrie 2009-ianuarie 2010, pe baza ipotezelor de criză severă ale Comisiei. Evaluarea a fost realizată în colaborare cu experții Comisiei. Ipotezele de evaluare corespundeau scenariilor de criză severă aplicate de Comisie în alte cazuri. Evaluarea s-a bazat pe o analiză aprofundată a unui eșantion de 40 de contracte reprezentând o valoare noțională de 1 miliard EUR, adică 0,6 % din expunerea totală, și pe o evaluare a tranșei pentru o parte reprezentativă din portofoliu, utilizând instrumentul CDOROM (24) al agenției Moody’s. Ipotezele subiacente au fost discutate cu experții Comisiei. HSH a fost asistată de expertul său extern, Morgan Stanley, care a confirmat exactitatea tehnică a calculelor. Potrivit calculelor, la momentul punerii în aplicare a garanției de risc, efectul de salvare a capitalului era considerat a fi de [aproximativ 3,5] miliarde EUR. Exactitatea metodei și calculele subiacente utilizate pentru stabilirea efectului de salvare a capitalului au fost confirmate de BaFin în februarie 2010.
(46)
Conform contractului privind constituirea garanției încheiat între HSH Finanzfonds AöR și HSH la 2 iunie 2009, HSH Finanzfonds AöR primește o primă pentru acordarea garanției pentru a doua pierdere în cuantum de 400 puncte de bază (pb) pe an, calculată la valoarea nominală a garanției (10 miliarde EUR) (denumită în continuare „prima de bază”). Tragerile și anulările reduc valoarea pentru care se plătește remunerarea de 400 pb. Tabelul 3 de mai jos prezintă valoarea totală a plăților cumulative în trei scenarii: (a) scenariul 1: scenariul de bază al HSH, care presupune că garanția nu va fi trasă și va fi anulată în totalitate de către HSH până la sfârșitul anului 2015; (b) scenariul 2: un scenariu intermediar care presupune o tragere a garanției până la valoarea de 5 miliarde EUR și (c) scenariul 3: scenariul pe baza căruia s-a efectuat evaluarea activelor, care presupune că garanția va fi trasă în totalitate până în [2015-2020] (fără nicio anulare).
Tabel 3
Remunerarea garanției de risc, propusă de Germania în diferite scenarii
(În milioane EUR)
Scenariul 1
(0 EUR tragere din garanție)
Scenariul 2
(5 miliarde EUR tragere din garanție)
Scenariul 3
(10 miliarde EUR tragere din garanție)
Primă de bază (400 pb la valoarea nominală rămasă a garanției)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
În cursul perioadei de restructurare, plățile primei de bază vor reprezenta între [100-150] de milioane EUR și 405 milioane EUR pe an, în funcție de tragerea garanției, astfel cum se arată în tabelul 4 de mai jos.
Tabelul 4
Plata previzionată a primei de bază (400 pb) efectuată de către HSH în beneficiul HSH Finanzfonds AöR, în milioane EUR, în perioada de restructurare
(În milioane EUR)
2009 real
2010 real
2011
2012
2013
2014
Scenariul 1 (0 EUR tragere)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scenariul 2 (5 miliarde EUR tragere)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scenariul 3 (10 miliarde EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. GARANȚIILE DE LICHIDITATE
(48)
În plus, HSH a solicitat garanții de la SoFFin pentru acoperirea emisiunii de noi titluri de creanțe până la o valoare de 30 de miliarde EUR. SoFFin a aprobat emiterea unei prime tranșe de 10 miliarde EUR, la începutul lunii decembrie 2008. Garanțiile au fost aprobate în cadrul schemei germane de salvare (25). Suma rămasă, de 20 miliarde EUR, urma să fie activată după prezentarea unui plan de restructurare. Cea de-a doua tranșă de 20 miliarde EUR a fost activată după ce HSH a prezentat Fondului SoFFin planul de restructurare, la 7 martie 2009. La 30 septembrie 2009, fuseseră trase 17 miliarde EUR. La data de 1 ianuarie 2010, SoFFin a redus limita de garanție de la 30 la 17 de milioane EUR. Această limită nu a mai fost extinsă.
4. PLANUL DE RESTRUCTURARE
4.1. PLANUL DE RESTRUCTURARE INIȚIAL ȘI REVIZUIREA ULTERIOARĂ A PREVIZIUNILOR FINANCIARE
(49)
Planul de restructurare inițial, prezentat la 1 septembrie 2009 (denumit în continuare „planul de restructurare inițial”) a fost descris în decizia de inițiere a procedurii (punctele 23-28). Informațiile suplimentare despre modelul de restructurare prezentat în planul de restructurare inițial au fost furnizate ulterior, în mai multe comunicări, în perioada octombrie 2009-iunie 2011. Versiunea modificată a planului de restructurare a fost prezentată la 11 iulie 2011 (denumită în continuare „planul de restructurare modificat”). Previziunile financiare conținute în planul de restructurare inițial, cu actualizările aferente, sunt prezentate pe scurt în cele ce urmează.
(50)
Planul de restructurare inițial prevedea o scădere cu [aproximativ 20 %] a veniturilor nete provenite din dobânzi în perioada 2009-2014, de la aproximativ [1,4] miliarde EUR la aproximativ [1,1] miliarde EUR. În ceea ce privește componentele rezultatelor financiare, HSH a estimat că, înainte de restructurare (și după constituirea provizioanelor pentru pierderi din împrumuturi) banca principală (26) va înregistra o creștere a veniturilor nete provenite din dobânzi de peste 200 % în perioada 2009-2014, de la aproximativ [350] milioane EUR până la aproximativ [1,1] miliarde EUR. Veniturile nete provenite din dobânzi, de aproximativ [1,1] miliarde EUR în 2014, previzionate înainte de restructurare, includeau un efect pozitiv de aproximativ [100] milioane EUR din restituirea provizioanelor pentru pierderi din împrumuturi. Venitul net provenit din comisioane și rezultatul comercial reprezentau fiecare [aproximativ 20 %] din veniturile nete ale băncii principale, obținute în 2014, înainte de deducerea costurilor restructurării. În planul de restructurare modificat, venitul net previzionat pentru 2014 înainte de restructurare, a fost revizuit la [350-450] milioane EUR, veniturile nete din comisioane și rezultatul comercial reprezentând [10-15]%.
(51)
În planul de restructurare inițial se preconiza o reducere a activelor totale pentru HSH, de la aproximativ [175] de miliarde EUR în 2009 până la aproximativ [150] de miliarde EUR în 2014. Planul de restructurare inițial estima o creștere a activelor băncii principale de la aproximativ [100] de miliarde EUR în 2009 până la aproximativ [110] de miliarde EUR în 2014. Activele totale ale HSH și ale băncii principale, estimate pentru 2014, au fost revizuite la 120 de miliarde EUR și, respectiv, 82 de miliarde EUR în planul de restructurare modificat.
(52)
În conformitate cu planul de restructurare inițial, s-a estimat că activele aferente segmentului de activitate al băncii care include sectorul naval, cel energetic și transporturile vor crește de la aproximativ [30] de miliarde EUR în 2009 până la aproximativ [35] de miliarde EUR în 2014, din care aproximativ [20] de miliarde EUR vor fi, în principal, active reprezentând finanțări în USD în sectorul naval. În planul de restructurare modificat, activele proiectate ale segmentului în ansamblu și legate de finanțarea sectorului naval au fost revizuite la [20-25] de miliarde EUR, respectiv, 15 miliarde EUR pentru 2014. Comparativ cu planul de restructurare inițial, planul de restructurare modificat prevede încetarea activității aferente sectorului aviației.
(53)
Rata capitalului de rangul 1 previzionată în planul de restructurare inițial a fost de aproximativ [10]% pentru 2014 și a fost revizuită la un nivel estimat de [10-15]% în planul de restructurare modificat.
(54)
În planul de restructurare inițial, banca a prezentat o defalcare în funcție de sursele de finanțare previzionate pentru un bilanț financiar de aproximativ [100] de miliarde EUR în 2014 (din care aproximativ [25] de miliarde EUR finanțare interbancară negarantată), rămânând o diferență de aproximativ [50] de miliarde EUR față de activele totale previzionate, de aproximativ [150] de miliarde EUR. În planul de restructurare modificat, diferența dintre activele totale previzionate și pasivele totale estimate s-a redus, iar HSH a furnizat informații cu privire la sursele de finanțare care vor fi utilizate pentru acoperirea nevoilor de finanțare rezultate din această diferență.
(55)
Ipotezele de creștere pentru principalele segmente de activitate ale HSH, astfel cum sunt prezentate în planul de restructurare inițial, și ipotezele adaptate din planul de restructurare modificat sunt prezentate în tabelul de mai jos.
Tabel 5
Situația comparativă a ratelor de creștere a activităților din sectorul naval și sectorul persoane juridice
Segment
Plan de restructurare inițial
(1 septembrie 2009)
Plan de restructurare modificat
(11 iulie 2011)
Observații privind ipotezele de creștere în planul de restructurare modificat
Naval
Rată de creștere a noilor activități, aproximativ [250]% din 2010 IST - 2014 [aproximativ [40]% RCAC (rată de creștere anuală compusă)]
Rată de creștere a noilor activități [90-130]% din 2010 IST - 2014 ([…]% RCAC)
Rata de creștere se bazează pe un volum anual absolut al noilor activități în medie de […] miliarde EUR în perioada 2011-2014. Această rată se raportează la un volum mediu total de aprox. [25] miliarde EUR noi activități pe piață, în această perioadă
Persoane juridice
Creșterea volumului de împrumuturi de aproximativ [100]% (2010 IST - 2014)
Creșterea volumului de împrumuturi […]% (2010 IST - 2014)
Această creștere corespunde unei valori absolute a volumului noilor activități de […] miliarde EUR în patru ani și se compară cu activele totale din acel segment, de [25,7] miliarde EUR la 31 decembrie 2008
4.2. DESCRIEREA GENERALĂ A PLANULUI DE RESTRUCTURARE MODIFICAT
(56)
Planul de restructurare modificat a fost prezentat la 11 iulie 2011. Acesta cuprinde modificări substanțiale ale modelului de afaceri al HSH. Noul model de afaceri se caracterizează printr-un risc redus, o concentrare mai puternică pe activitățile regionale și prin durabilitatea serviciilor de finanțare și creditare. Măsurile de restructurare planificate și deja inițiate includ, pe lângă concentrarea pe activitățile operaționale principale și, în consecință, vânzarea sau închiderea mai multor activități și unități importante, adaptarea rețelei de sucursale și optimizarea structurii costurilor. Planul de restructurare modificat include crearea unei unități de restructurare interne, în care activitățile care nu vor fi continuate vor fi concentrate, din motive de contabilitate și organizare. Punctele esențiale ale noului model de afaceri sunt următoarele:
(a)
o reorientare către o bancă principală viabilă, printr-o reducere substanțială a activelor, o consolidare a modelului regional de afaceri (servicii pentru clienți persoane juridice din Germania, activități în sectorul imobiliar în Germania și servicii bancare private) și păstrarea competențelor principale în activitățile economice internaționale selectate având legături regionale solide (sectorul naval și sectorul energiei din surse regenerabile, în principal în Europa);
(b)
concentrarea exclusivă a activităților de pe piața de capital pe activitățile legate de lichidități și pe cele adresate clienților, în special în rolul de furnizor de produse pentru alte unități operaționale (vânzare încrucișată); tranzacțiile în nume propriu au fost întrerupte;
(c)
încetarea activităților care nu corespund reorientării strategice a HSH, respectiv activitatea internațională de achiziții cu sume împrumutate (leverage-buyout, LBO), activități de dezvoltare imobiliară externă, finanțări garantate cu active în sectorul aeronavelor și alte activități de creditare fără o legătură clară cu activitatea de bază;
(d)
vânzarea tuturor filialelor care nu corespund reorientării strategice a HSH; planul de restructurare modificat prevede vânzarea unui număr total de [100-120] de unități; HSH a redus deja numărul de unități cu 25; toate vânzările se estimează că vor avea loc până la […] cel târziu;
(e)
o separare clară, în cadrul unității de restructurare interne, a activităților întrerupte care vor fi reduse sau vândute; unitatea de restructurare nu se va angaja în noi activități;
(f)
o adaptare semnificativă a sucursalelor naționale și internaționale. Lichidarea activităților nestrategice va conduce la închiderea a 15 din cele 21 de sucursale internaționale. Sucursalele sau agențiile din Helsinki, Shanghai, Mumbai, Stockholm, Napoli, Oslo, Riga, Tallinn, Varșovia, San Francisco și Hanoi au fost închise deja. Sucursalele sau agențiile din Copenhaga, Paris, Amsterdam și Moscova vor fi închise până în 2012. După perioada de restructurare, HSH va păstra șase sucursale sau agenții la Londra, Hong Kong, New York, Singapore, Luxemburg și Atena. Totuși, sucursalele din Londra, Luxemburg și New York vor fi restrânse, iar sucursala din Hong Kong va fi transformată în agenție.
(57)
Concentrarea pe activități regionale se referă, în special, la serviciile destinate persoanelor juridice și serviciile bancare private activitățile din domeniul imobiliar și serviciile pentru casele de economii din partea de nord a Germaniei. În plus, HSH se va axa pe domenii selectate de finanțare internațională în sectorul naval, dar și pe finanțarea de proiecte de energie din surse regenerabile, în principal în Europa, precum și anumite investiții în infrastructură. HSH va închide biroul din Lübeck până la sfârșitul anului 2011.
(58)
În ansamblu, totalul bilanțului noii bănci principale se va reduce substanțial, în special prin transferul de active de la banca principală către unitatea de restructurare internă. La sfârșitul perioadei de restructurare, la 31 decembrie 2014, HSH (banca principală) va avea un total al bilanțului de 82 de miliarde EUR. Comparativ cu totalul bilanțului de 208 de miliarde EUR din 2008, aceasta înseamnă o reducere de 126 de miliarde EUR, adică aproximativ 61 %.
(59)
Planul de restructurare modificat se bazează pe ipoteze generale privind evoluția PIB-ului în Germania, în zona euro, în Statele Unite ale Americii și la nivel global, modificările ratei dobânzii pe termen scurt și lung, inflația în zona euro și în Statele Unite, prețul petrolului și rata de schimb EUR/USD. Previziunile pentru unitățile operaționale individuale se bazează pe ipoteze privind ratele de creștere ale pieței relevante, volumele și marjele privind producția nouă pe fiecare segment de activitate și capacitatea de vânzare încrucișată. Având în vedere ponderea unității dedicate sectorului naval în rezultatele financiare generale ale HSH, aceasta din urmă a prezentat ipoteze specifice sectorului privind evoluția pieței transporturilor navale. Previziunile referitoare la evoluția dimensiunii pieței în condițiile unei noi activități operaționale globale (cumulate pentru segmentele transporturilor în vrac, în containere și cu petroliere), dimensiunea noii activități a HSH și cota de piață a HSH sunt prezentate în tabelul de mai jos.
Tabel 6
Ipoteze privind finanțarea sectorului naval în perioada 2011-2014
Media în perioada 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Total activități noi în domeniul naval la nivel global în miliarde EUR
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
Activități noi ale HSH
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
Cota de piață a HSH
6,1 %
0,8 %
2,1 %
aprox. [4]%
aprox. [5]%
aprox. [5]%
aprox. [5]%
(60)
HSH estimează o rată medie de schimb EUR/USD de [1,30-1,50] și a prezentat date de sensibilitate privind impactul modificării impotezelor asupra profitului și pierderilor și asupra situației lichidităților sale nete, în special o analiză de sensibilitate referitoare la modificarea ratei dobânzii și a ratei de schimb EUR/USD. Rezultatele analizei de sensibilitate arată că HSH nu ar suferi pierderi care să nu poată fi absorbite de către bancă, în cazul unor diferențe semnificative față de ratele dobânzii și ratele de schimb EUR/USD estimate. În plus, situația lichidităților HSH nu ar fi una negativă dacă rata de schimb EUR/USD ar varia considerabil față de prezumțiile din scenariul de bază.
(61)
De asemenea, HSH a prezentat un scenariu negativ și pesimist pentru grup, pe baza unor ipoteze mai puțin favorabile privind piața. Previziunile financiare în scenariul advers și pesimist arată că impactul crizei asupra solvabilității HSH este atenuat de structura garanției de risc. Într-un scenariu negativ, HSH ar întârzia anulările parțiale ale garanției și ar limita astfel creșterea activelor ponderate în funcție de risc cauzată de mediul economic negativ. În ambele scenarii, rata capitalului de rang 1 al HSH ar rămâne la aproximativ 10 % în timpul perioadei de restructurare.
4.3. DESCRIEREA RESTRUCTURĂRII UNITĂȚILOR INDIVIDUALE ALE HSH
(62)
Totalul bilanțului unității de servicii pentru clienți persoane juridice a băncii principale va fi redus de la 26,3 miliarde EUR în 2008 la [10-20] de miliarde EUR în 2014. În total, unitatea va fi redusă cu aproximativ [45-55]% în perioada de restructurare.
(63)
Prin unitatea de servicii pentru clienți persoane juridice, HSH va oferi finanțare întreprinderilor de dimensiuni mai mari și mijlocii, în special din regiunea principală din nordul Germaniei.
(64)
HSH și-a încetat activitățile de refinanțare a societăților de leasing și activitățile internaționale LBO și va întrerupe activitățile orientate către relații cu clienți persoane juridice din Asia și Scandinavia. Unitatea de servicii pentru clienți persoane juridice nu va oferi finanțare garantată cu active pentru aeronave sau nave. Totuși, capacitatea HSH de a susține activitățile comerciale regionale în principala regiune nu va fi redusă.
(65)
HSH se va concentra, în primul rând, pe întreprinderile mai mari și mijlocii din regiunea de nord a Germaniei, precum și pe întreprinderile germane din sectoarele industriale germane de bază. HSH se va adresa în mod clar întreprinderilor profitabile, dar și clienților cu un rating de credit satisfăcător care solicită mai multe produse. HSH va depune eforturi pentru a obține statutul de „primă” bancă pentru acești clienți.
(66)
Pentru a susține situația finanțărilor, unitatea pentru clienți persoane juridice va urmări din ce în ce mai mult să atragă depozite și să utilizeze structuri de finanțare care facilitează furnizarea de credite sindicalizate, care sunt eligibile drept garanții pentru Banca Centrală Europeană (BCE) sau care pot fi preluate de investitori.
(67)
Bilanțul unității de finanțări imobiliare a băncii principale va fi redus de la 30,5 miliarde EUR în 2008 la [9-18] miliarde EUR în 2014, ceea ce înseamnă o reducere de [50-70]%.
(68)
HSH va oferi toate tipurile de produse de împrumut și orice alte produse bancare relevante pentru societățile imobiliare. Banca se va concentra pe întreprinderile din nordul Germaniei și pe regiunile metropolitane din această țară. Accentul principal va fi pus pe soluțiile de finanțare pentru […] și pe finanțarea de proiecte cu un grad acceptabil de risc. În sectorul imobiliar, HSH se va concentra pe finanțarea […]. Clasele speciale de proprietăți vor fi finanțate doar în mod selectiv.
(69)
Activitățile din alte țări, inclusiv cele din domeniul imobiliar internațional, care constau în susținerea clienților germani din regiunile metropolitane europene, vor fi întrerupte. În aceste zone, HSH nu va desfășura activități noi, iar cele existente vor înceta.
(70)
HSH se va concentra, în principal, pe investitorii specializați în domeniul imobiliar, cu accent pe clienții existenți și pe anumiți dezvoltatori imobiliari și clienți cu un istoric adecvat în domeniul imobiliar și cu un potențial ridicat pentru realizarea de vânzări încrucișate, precum și pe clienții care au legătură cu nordul Germaniei și care au nevoie de structuri de finanțare complexe. HSH va continua să utilizeze structuri și produse care reduc nevoia de finanțare, de exemplu activități eligibile pentru obligațiuni garantate, împrumuturi eligibile pentru BCE sau finanțări și garanții oferite de Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(71)
Bilanțul unității de servicii pentru casele de economii a băncii principale va fi redus de la 8,7 miliarde EUR în 2008 până la [ 3] miliarde EUR în 2014, în special prin reducerea activităților de refinanțare pentru casele de economii.
(72)
Baza de clienți a unității este alcătuită, în primul rând, din case de economii și clienți din sectorul public din nordul Germaniei și, în al doilea rând, din case de economii și clienți din sectorul public din alte regiuni ale Germaniei (relația bancară secundară).
(73)
HSH oferă o gamă largă de produse care vizează domeniile de activitate principale ale caselor de economii, inclusiv, în special, serviciile bancare private și serviciile pentru clienți persoane juridice, activități de trezorerie, gestionarea valorilor mobiliare proprii și gestionarea portofoliului de credite.
(74)
Totalul bilanțului unității de servicii bancare private a băncii principale va fi redus de la 1,7 miliarde EUR în 2008 până la [0,5-1,5] miliarde EUR în 2014.
(75)
HSH se va concentra pe furnizarea de servicii pentru clienții privați cum mijloace materiale importante din regiunea principală din nordul Germaniei. În plus, HSH va oferi servicii bancare private sucursalele supraregionale de distribuție aparținând celorlalte segmente de piață. Gama de servicii va include […].
(76)
HSH se va concentra pe atragerea și susținerea clienților privați cu mijloace materiale importante și foarte importante, precum și pe fundații. În cadrul vânzării încrucișate, servicii bancare private vor fi oferite și clienților-persoane fizice ai altor unități ale băncii principale.
(77)
În unitatea care oferă servicii pentru sectorul naval, bilanțul va fi redus de la un total de 28,3 miliarde EUR în 2008 până la aproximativ 15 miliarde EUR în banca principală în 2014, ceea ce înseamnă o reducere de 46 %.
(78)
Până la 31 decembrie 2014, cota de piață a HSH în legătură cu noile activități de finanțare a sectorului naval internațional nu va depăși [ 8]% pe an. În plus, HSH se va asigura că, până la 31 decembrie 2014, nu se va situa între primii trei furnizori de finanțare pentru sectorul naval cu cel mai mare volum de activități noi la nivel global potrivit indicilor de piață determinați anual.
(79)
Portofoliul HSH va fi diversificat atât în funcție de tipurile de nave, cât și în funcție de țară. În ceea ce privește clasele de active, accentul va fi pus în continuare pe […], precum și pe mai multe […]. Creditele ipotecare convenționale pe termen lung pentru construcții noi și finanțarea navelor second-hand vor constitui produse importante. De asemenea, HSH va opera în mod selectiv ca furnizor de servicii financiare structurate.
(80)
HSH își va restrânge activitățile operaționale prin încetarea finanțării navelor de tip ro-ro și de croazieră, precum și […].
(81)
HSH se va concentra pe întreprinderile mijlocii și mai mari de transport naval internațional, pe clienții mici profitabili și pe clienții selectați în funcție de veniturile potențiale totale și de riscuri. De asemenea, se va ține seama de disponibilitatea clientului în ceea ce privește împrumuturile sindicalizate, precum și respectarea cerințelor de sindicalizare (de exemplu, transparența) și de refinanțare.
(82)
Unitatea de finanțare pentru sectorul naval va oferi, în principal, instrumente financiare standard (plain vanilla (27)) și, într-o măsură limitată, finanțări structurale și va acționa ca șef de filă (mandated lead arranger) și subscriptor principal (bookrunner).
(83)
Unitatea de servicii pentru transporturi/aviație a băncii principale își va înceta activitatea. Bilanțul de 11,7 miliarde EUR din 2008 va înceta să existe în cadrul unității de restructurare sau va fi alocat altor unități operaționale. În viitor, HSH nu va acorda finanțări pe garantate cu active pentru aeronave. Activitatea corespunzătoare existentă va înceta, va fi vândută sau va fi transferată la unitatea de restructurare, în scopul restrângerii. În cadrul programului de restructurare, HSH a modificat deja parțial unitatea operațională și a alocat unității de finanțare în domeniul energiei și infrastructurii diviziile de finanțare pentru căi ferate și infrastructură, care sunt încă importante din punct de vedere strategic.
(84)
Ca urmare a realinierii unității de servicii pentru sectorul energiei și infrastructurii în cursul procesului de restructurare, totalul bilanțului acestei unități a băncii principale va crește de la 4,6 miliarde EUR, în 2008 (sumă care se referă la fosta unitate dedicată sectorului energiei), până la [5-10] miliarde EUR în 2014. Unitatea care oferă servicii bancare pentru sectorul energiei și cel al infrastructurii include atât segmentul energiei regenerabile, cât și segmentele de infrastructură și de căi ferate, care anterior fuseseră repartizate unității dedicate sectorului de transporturi.
(85)
În segmentul energiei, HSH va acționa ca furnizor de finanțare a proiectelor privind energia eoliană și solară. Categoriile de proiecte incluse sunt cele privind energia eoliană (onshore și offshore), solară (fotovoltaică și termală) și, în mod suplimentar, rețelele care au legătură cu proiectele privind energia eoliană și solară. Regiunea-țintă pentru aceste activități este, în primul rând, Europa. Activitățile HSH în legătură cu sursele convenționale de energie și activitate de finanțare a proiectelor energetice din America de Nord vor înceta.
(86)
Schimbările efectuate în privința unităților de servicii, în special închiderea unității dedicate sectorului aviației și reducerea activității pe segmentul imobiliar internațional și pe cel naval, vor conduce, în mod automat, la o reducere a segmentului „diverse”.
(87)
Segmentul „diverse” include - pe lângă centrul corporativ - activitatea în domeniul piețelor de capital, în cadrul căreia HSH își gestionează lichiditățile și care servește ca furnizor de produse pentru unitățile comerciale.
(88)
HSH va continua să îmbunătățească stabilitatea și calitatea finanțării pe care o oferă. De la finele anului 2012, HSH va asigura ca cerința de finanțare stabilă netă (net stable funding ratio, NSFR) și cerința de acoperire a lichidităților (liquidity coverage ratio, LCR) (28) […]. Partea din activitatea băncii principale destinate operațiunilor în USD, refinanțată cu fonduri în USD (și nu prin swapuri) va crește la cel puțin […]% până la sfârșitul anului 2012 și la cel puțin […]% până la sfârșitul anului 2014.
(89)
HSH va continua restrângerea activităților pe piețele de capital cu potențial de risc ridicat și a redus deja, în mod semnificativ, catalogul său de produse. Tranzacțiile în nume propriu au fost oprite.
4.4. DESCRIEREA PLANIFICĂRII FINANCIARE ÎN PLANUL DE RESTRUCTURARE MODIFICAT
(90)
HSH a prezentat un plan de afaceri detaliat pentru perioada 2011 - 2014, incluzând calcule ale profitului și pierderilor și indicatori ai bilanțului, profitabilității și producției atât pentru fiecare unitate, cât și la nivel de grup. De asemenea, HSH a furnizat o analiză de sensibilitate sub forma unui scenariu negativ și pesimist pentru grup. Proiecțiile în privința profitului și pierderilor au arătat că grupul HSH va suferi o pierdere suplimentară de aproximativ [100-200] milioane EUR în 2011, iar profitul său va continua să crească până la aproximativ [400-500] milioane EUR, după plata impozitului, în 2014. Rentabilitatea capitalurilor proprii va fi negativă în 2011 și va crește până la aproximativ [7-8]% în 2014. Rata capitalului de rangul 1 va atinge aproximativ [13-16]% în perioada 2012-2014. La cererea Comisiei, proiecțiile financiare conținute în planul de restructurare modificat includ o plată unică de 500 de milioane EUR în 2011, care a fost dedusă din venitul net înainte de impozitare. Activele totale sunt estimate să scadă de la 208 miliarde EUR în 2008 până la 120 de miliarde EUR în 2014.
(91)
Cele mai importante cifre din planul de restructurare modificat pentru HSH și banca principală sunt prezentate în tabelele următoare.
Tabel 7
Planificare financiară HSH 2011 - 2014
2008 real
2009 real
2010 real
2011 plan
2012 plan
2013 plan
2014 plan
Venit total (în milioane EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Venit net înainte de cheltuielile de restructurare
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Venit net înainte de impozitare
(2 968)
(1 325)
17
[-200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Venit net
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Raportul cheltuieli/venituri (cost income ratio, CIR)
573 %
29 %
54 %
[45 % -55 %]
[45 % -55 %]
[45 % -55 %]
[40 % -50 %]
Rentabilitatea capitalurilor proprii după impozitare (return on equity, RoE)
0 %
0 %
0 %
[-5 %- +5 %]
[5 %- 10 %]
[5 %- 10 %]
[5 %- 10 %]
Active totale (în miliarde EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabel 8
Planificare financiară banca principală, 2011 - 2014
2008 real
2009 real
2010 real
2011 plan
2012 plan
2013 plan
2014 plan
Venit total (în milioane EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Venit net înainte de restructurare
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Venit net înainte de impozitare
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Raportul cheltuieli/venituri (CIR)
39 %
32 %
52 %
[40 % -60 %]
[40 % -60 %]
[40 % -60 %]
[40 % -60 %]
Activele segmentului (miliarde EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
Planul de finanțare a HSH în ceea ce privește strategia globală de finanțare și strategia de finanțare în USD este prezentat în următoarele tabele.
Tabel 9
Plan de finanțare HSH 2010-2014
(în miliarde EUR)
Volume pentru fiecare canal de finanțare,
2010 actual
2011
2012
2013
2014
Obligațiuni garantate
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Obligațiuni pe termen lung garantate de stat
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Credite preferențiale negarantate (senior unsecured) pe termen lung
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Finanțare interbancară pe termen scurt
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Alte finanțări interbancare
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Depozite comercianți și persoane fizice (până în 2010)/Depozite reziduale (solduri medii permanente din 2011)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Bănci de dezvoltare și credite comerciale
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Instrumente hibride de capital (de rangul 1 și de rangul 2)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Total
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Instrumente derivate
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Active totale
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Active totale - (total pasive + instrumente derivate) care vor fi finanțate prin finanțări garantate pe termen scurt, depozite suplimentare și capital propriu
[…]
[…]
[…]
[…]
(93)
Obligațiunile pe termen lung garantate de stat vor scădea de la 44 de miliarde EUR la sfârșitul anului 2010 până la [13-18] de miliarde EUR la finele anului 2014. În același timp, activele totale ale HSH vor scădea cu [25-35] miliarde EUR. Diferența dintre activele totale și pasivele totale (ajustată la efectele instrumentelor derivate) reprezintă un deficit în planul de finanțare care trebuie acoperită prin finanțări negarantate și garantate pe termen scurt, precum și prin suplimentarea depozitelor și a capitalului propriu. Planificarea HSH în privința depozitelor include doar o parte din depozitele totale considerate stabile [depozite reziduale (solduri medii permanente, Bodensatz)], deși volumul real al depozitelor se estimează că va fi mai mare și că a va acoperi o parte din deficitul de finanțare. Cu toate că o parte din deficitul de finanțare dintre activele finanțate și pasive ar putea fi acoperită prin finanțare interbancară pe termen scurt, HSH va utiliza mai puțin, în termeni absoluți, acest tip de finanțare în perioada de restructurare. În ceea ce privește strategia de finanțare în EUR, HSH va utiliza mai mult, în termeni relativi, obligațiuni garantate.
Tabel 10
Strategia de finanțare în USD, 2010-2014
(în miliarde USD)
Volume,
2010 real
2011
2012
2013
2014
Finanțare în USD
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Finanțare în USD prin swapuri
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Total active în USD
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Total active în USD în sectorul naval
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(94)
În timp ce în 2010 HSH și-a finanțat 75 % din activele în USD prin swapuri valutare încrucișate, utilizarea swapurilor se va reduce până la […]% din totalul activelor în USD (inclusiv activele unității de restructurare). Reducerea în termeni relativi, a finanțării prin swapuri se va realiza printr-o diminuare a activelor în USD și, în consecință, printr-o reducere a sumelor absolute ale finanțării în USD.
(95)
În cursul anului 2010, casele de economii au acordat finanțări negarantate pe termen lung în valoare de [2,5-3,5] miliarde EUR pentru HSH, precum și finanțări garantate pe termen lung în valoare de [200-500] milioane EUR. Suma totală de [2,7-4] miliarde EUR este comparabilă cu finanțările totale de [150-250] de milioane EUR acordate de alte bănci regionale și de [1-2] miliarde EUR acordate de alte instituții financiare (private și publice, altele decât casele de economii și băncile regionale).
(96)
Planul de restructurare modificat indică o îmbunătățire a situației și ratelor capitalului HSH în perioada de restructurare, cu o rată capitalului propriu comun estimată la [10-13] % pentru sfârșitul anului 2014. La cererea Comisiei, HSH a inclus în proiecțiile sale financiare o creștere a capitalului social de 500 milioane EUR în 2013.
Tabelul 11
Situația capitalului HSH, 2009-2015
2009 real
2010 real
2011
2012
2013
2014
2015
Active ponderate în funcție risc după garanție miliarde EUR
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Garanție rămasă
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Evoluția capitalului
Capital propriu comun de rang I
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000
Capital de rang I
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Total capital
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Rate de capital
Capital propriu comun/RWA
7,1 %
10,7 %
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Capital de rang 1/RWA
10,5 %
15,2 %
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. ANGAJAMENTELE ASUMATE DE GERMANIA
(97)
Germania a declarat că HSH va pune în aplicare planul de restructurare modificat și a comunicat angajamentele prezentate în anexele I și III la prezenta decizie.
4.6. MONITORIZAREA
(98)
Germania și-a asumat angajamentul că un administrator fiduciar de monitorizare va prezenta rapoarte trimestriale detaliate Comisiei. Rapoartele vor conține, în special, informații despre remunerarea pentru măsura privind activele depreciate (în conformitate cu anexa V la Comunicarea Comisiei privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar, denumită în continuare „Comunicarea privind activele depreciate” (29)) și despre punerea în aplicare a planului de restructurare modificat (în conformitate cu punctul 46 din Comunicarea Comisiei privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare în sectorul financiar, în contextul crizei actuale, denumită în continuare „Comunicarea privind restructurarea” (30)).
5. TEMEIURILE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE CU PRIVIRE LA MĂSURILE DE AJUTOR ACORDATE ÎN FAVOAREA HSH
(99)
La 30 octombrie 2009, Comisia a deschis procedura oficială de investigare pentru a verifica dacă garanția de risc respectă cerințele Comunicării privind activele depreciate în ceea ce privește definirea activelor eligibile, evaluarea (inclusiv metodologia de evaluare), remunerarea și gestionarea activelor depreciate. De asemenea, Comisia a dorit să examineze condițiile măsurii de recapitalizare, partajarea sarcinii și măsurile luate pentru limitarea denaturării concurenței.
(100)
În ceea ce privește eligibilitatea activelor acoperite de garanția de risc, Comisia și-a exprimat îndoiala (punctul 40 din decizia de inițiere a procedurii) că acestea îndeplinesc criteriile de eligibilitate stabilite în Comunicarea privind activele depreciate, deoarece numai o mică parte din portofoliul garantat corespundea în mod direct definiției activelor depreciate prevăzută în Comunicare.
(101)
În privința transparenței și divulgării, la punctul 43 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a menționat că HSH a prezentat rapoarte de evaluare ale experților independenți, dar că aceste rapoarte se referă doar la o parte reziduală din portofoliul garantat, și anume la o proporție semnificativă din titlurile de valoare structurate. De asemenea, la acel moment, Germania nu prezentase confirmarea procesului de evaluare și concluziile BaFin.
(102)
În privința gestionării activelor, la punctul 45 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că măsurile planificate de HSH îndeplineau cerințele stabilite în Comunicarea privind activele depreciate, având în vedere cât toate activele urmau să rămână în bilanțul contabil al HSH.
(103)
În privința evaluării, la punctul 47 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a afirmat că experții independenți au realizat numai evaluarea portofoliului de credite structurate și că, la acel moment, Comisia nu dispunea de suficiente informații pentru a putea aprecia valoarea economică reală a întregului portofoliu garantat. Comisia și-a exprimat intenția de a verifica ipotezele de corelare utilizate în privința activelor garantate.
(104)
În privința remunerării, la punctul 49 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la caracterului adecvat al repartizării sarcinilor, având în vedere că cerințele Comunicării privind activele depreciate obligau HSH să contribuie la acoperirea pierderilor și a riscurilor sub forma unor clauze pentru prima pierdere (în mod obișnuit cu minimum 10 %). În plus, la punctele 51 și următoarele din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că plata unei prime de 400 pb reprezenta o remunerare adecvată pentru riscul asumat de acționarii publici.
(105)
În ceea ce privește restabilirea viabilității, la punctul 59 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoiala că HSH își va putea restabili viabilitatea pe termen lung. În special, având în vedere utilizarea intensă de către HSH a finanțării interbancare, Comisia a pus la îndoială faptul că strategia de finanțare prezentată ar fi una durabilă în mod individual, pe termen mediu și lung, după eliminarea garanțiilor publice.
(106)
La punctele 60 și 61 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a pus sub semnul întrebării ipotezele de bază ale planului de restructurare inițial cu privire la ratele de creștere și marjele de rentabilitate ale activelor. În special, Comisia a ridicat problema marjelor crescute din segmentul de servicii bancare private și a ipotezelor de creștere în segmentul naval și de transporturi, unde HSH deține deja cote de piață proporțional ridicate.
(107)
La punctul 62 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a pus sub semnul întrebării planul HSH de menținere a activităților sale pe piețele de capital internaționale la un nivel semnificativ, deși și-a declarat intenția de a-și reorienta modelul de afaceri spre activitățile regionale. La punctul 63 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia s-a declarat sceptică în privința caracterului realist al estimării privind creșterea, în 2013, la ratingul A atribuit anterior.
(108)
În ceea ce privește contribuția proprie a beneficiarului ajutorului, Comisia a afirmat că planul de restructurare inițial nu conține nicio propunere ambițioasă. Sfera de aplicabilitate a contribuției proprii sub forma vânzărilor rămâne confuză. În legătură cu repartizarea sarcinii între acționarii minoritari, Comisia și-a exprimat îndoielile față de evaluarea HSH și, în consecință, față de prețul acțiunilor nou emise. La punctele 10 și 32 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a ridicat întrebarea dacă asociațiile de case de economii și Flowers, care nu au participat la recapitalizare, nu ar fi putut beneficia de injecția de capital prin menținerea unei cote de participare deosebit de ridicate în cadrul HSH.
6. OBSERVAȚIILE PRIMITE DIN PARTEA GERMANIEI
(109)
La 17 decembrie 2009, Germania a transmis observațiile comune ale acționarilor publici și ale HSH cu privire la decizia de inițiere a procedurii.
6.1. OBSERVAȚII PRIVIND GARANȚIA DE RISC
(110)
Germania a considerat drept eronată evaluarea juridică a Comisiei cu privire la garanția de risc, deoarece se bazează pe aplicarea Comunicării privind activele depreciate care, în opinia Germaniei, nu este aplicabilă în cazul de față.
(111)
Germania a afirmat că nu este de acord cu opinia Comisiei, potrivit căreia trebuie aplicată Comunicarea privind activele depreciate, Comisia fiind obligată să aplice legislația și orientările în vigoare la momentul adoptării deciziei, indiferent de momentul la care măsurile de ajutor au fost concepute sau notificate (31). Potrivit Germaniei, această apreciere ar fi corectă numai dacă măsura evaluată s-ar încadra în sfera de aplicare a dispoziției legale relevante sau în sfera comunicării, ceea ce nu este cazul. De asemenea, în opinia Germaniei, Comunicarea privind activele depreciate nu poate fi interpretată ca un document care acoperă toate categoriile de măsuri de ajutor vizând activele depreciate. Comunicarea privind activele depreciate ar trebui privită doar ca o indicație cu caracter administrativ, menită doar să asigure coerența practicilor administrative și caracter obligatoriu numai pentru Comisie. Compatibilitatea garanției de risc cu piața internă ar trebui să fie evaluată în mod direct, în conformitate cu TFUE. Potrivit Germaniei, faptul că obiectivul garanției pentru a doua pierdere și componența portofoliului garantat nu se înscriu printre condițiile stipulate în Comunicarea privind activele depreciate dovedește că aceasta nu este aplicabilă în cazul HSH.
(112)
Germania a afirmat că aplicarea Comunicării privind activele depreciate conduce la un cadru de evaluare eronat, defavorabil pentru HSH în ceea ce privește elementul de ajutor, valoarea portofoliului, remunerarea măsurii și sfera de aplicare a restructurării.
(113)
Germania a făcut referire la punctul 38 din decizia de inițiere a procedurii, la care Comisia a menționat dificultățile evaluării valorii de piață a portofoliului care constă, în principal, în credite acordate clienților corporativi. Germania a considerat că aceste dificultăți fac dovada faptului că garanția pentru a doua pierdere nu trebuie evaluată în temeiul Comunicării privind activele depreciate, subliniind că valoarea ajutorului, egală cu valoarea nominală a garanției, a fost stabilită prin extrapolare de către Comisie. De asemenea, Germania a afirmat că acest rezultat demonstrează că metoda aleasă este probabil eronată, deoarece Comisia estimează că elementul de ajutor din cadrul unei garanții este același cu elementul de ajutor din cadrul unei recapitalizări, deși cele două măsuri sunt de natură diferită. În timp ce recapitalizarea a fost o injecție de capital permanentă, garanția a fost doar o măsură de refacere a stabilității, limitată la scadența activelor acoperite de garanție.
(114)
Germania a subliniat că estimarea elementului de ajutor pe baza valorii de piață arată că natura garanției de risc, care nu acoperă fluctuațiile pieței, nu a fost înțeleasă de către Comisie. În opinia Germaniei, elementul de ajutor din cadrul garanției pentru a doua pierdere ar trebui determinat de către Comisie în conformitate cu normele generale privind ajutoarele de stat, în special Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului de stat sub formă de garanții (32) (denumită în continuare „Comunicarea privind garanțiile”). În opinia Germaniei, dacă s-ar admite că remunerarea garanției de risc este orientată spre piață, aplicarea Comunicării privind garanțiile ar conduce la un element de ajutor marginal.
(115)
Chiar dacă s-ar presupune că aplicarea Comunicării privind activele depreciate este corectă, Germania a considerat că aceasta a fost aplicată în mod eronat de către Comisie pentru cuantificarea elementului de ajutor și al remunerării, al repartizării sarcinii și gestionării activelor de către unitatea de restructurare. Elementul de ajutor implicat în garanția pentru a doua pierdere a fost incorect deoarece presupunerile în ceea ce privește prețul de transfer și valoarea de piață a portofoliului au fost eronate. În ceea ce privește remunerarea efectului măsurii de salvare asupra capitalului, Germania a subliniat, în decizia de inițiere a procedurii, că estimarea efectului acestei măsuri asupra capitalului se bazează pe date neactualizate. Conform datelor comunicate mai recent, efectul măsurii de salvare asupra capitalului ar fi mult mai redus. Evaluarea preliminară a partajării sarcinii, realizată de către Comisie, este incorectă și prea limitată, deoarece Comisia a luat în considerare numai tranșa pentru prima pierdere cuprinsă în garanție, care este considerabil mai mică decât procentul de 10 % din portofoliul garantat, prevăzut în Comunicarea privind activele depreciate. Nu există nicio legătură între partajarea sarcinii și tranșa pentru prima pierdere, măsurată în cifre absolute. În plus, HSH va suporta toate pierderile care depășesc valoarea tranșei pentru a doua pierdere. În privința gestionării activelor, principiile Comunicării privind activele depreciate nu se aplică garanției de risc și nu ar fi rezonabil să existe o gestionare separată a tuturor activelor acoperite de garanție. HSH ar putea crea o unitate de restructurare și ar putea asigura o separare clară, din punct de vedere contabil și organizațional, între banca principală și unitatea de restructurare, până la nivel de consiliu de administrație.
(116)
Germania nu a fost de acord cu evaluarea activelor menționată la punctul 47 din decizia de inițiere a procedurii. Portofoliul garantat conține, în principal, credite pentru clienți, care sunt dificil de evaluat într-o evaluare bazată pe fluxul de numerar. Metodele de evaluare care utilizează pierderile forfetare pentru a simula incertitudinile pieței și care sunt destinate evaluării activelor „complexe” au fost, în cazul de față, inadecvate pentru evaluarea portofoliului garantat. Întrucât portofoliul CIP a fost evaluat de către experți externi, aplicând o metodă de evaluare bazată de fluxul de numerar, activele din portofoliul de dimensiuni mult mai mari al creditelor au fost evaluate prin aplicarea unei analize de credit standard, în conformitate cu reglementările legale. Solvabilitatea debitorului reprezintă punctul principal al acestei analize.
(117)
Germania a afirmat că nu este corect ca metodele de calcul stabilite în Comunicarea privind activele depreciate (astfel cum sunt descrise în decizia de inițiere a procedurii) să se aplice garanției pentru a doua pierdere și că, pentru determinarea remunerării, ar trebui să se aplice Comunicarea privind garanțiile. Cu ocazia reuniunilor, teleconferințelor și altor schimburi de informații care au avut loc în perioada ianuarie-august 2010, Germania a prezentat informări, demonstrând că recuperarea (claw-back) în întregime a […] ar limita capacitatea HSH de restabilire a viabilității.
6.2. OBSERVAȚII PRIVIND RECAPITALIZAREA
(118)
Germania și-a exprimat opinia că evaluarea măsurii de recapitalizare, efectuată de către Comisie, este eronată în ceea ce privește evaluarea HSH și evaluarea juridică a posibilelor avantaje pentru acționarii minoritari care nu au participat la recapitalizare.
(119)
Îndoielile Comisiei față de evaluarea HSH se bazează pe date eronate. Faptul că retrogradarea HSH de către S&P nu este luată în considerare la evaluarea realizată de PwC nu era un aspect important și existau motive solide să se creadă că HSH va reveni la un rating A în 2013.
(120)
În ceea ce privește prețul de emisiune al noilor acțiuni, reducerile de 30 % până la 60 % erau normale pentru băncile cotate la bursă. Evaluarea HSH a reprezentat o bază adecvată pentru stabilirea prețului acțiunilor nou emise, iar acționarii „vechi” ai HSH nu au beneficiat de măsurile de ajutor prin menținerea unei cote prea ridicate de participare în cadrul HSH.
6.3. OBSERVAȚII PRIVIND GARANȚIA DE RISC ȘI RECAPITALIZAREA DIN PERSPECTIVA GARANȚIEI DE STAT NELIMITATE ACORDATE DE ACȚIONARII PUBLICI (GEWÄHRTRÄGERHAFTUNG)
(121)
Germania a afirmat că, în lipsa măsurilor de salvare, HSH ar fi intrat în faliment, iar acționarii publici ar fi fost responsabili pentru pierderi mult mai mari în baza garanției de stat nelimitate (Gewährträgerhaftung). Posibilele creanțe în cadrul Gewährträgerhaftung erau estimate la aproximativ 30 de miliarde EUR sau mai mult. Germania a subliniat că un investitor privat aflat în situația acționarilor publici ar fi luat aceleași măsuri de salvare pentru a evita pierderi mai mari.
(122)
Germania și-a exprimat opinia că măsurile de salvare respectă principiul investitorului privat și, în consecință, nu constituie ajutor de stat. Principiul investitorului privat este respectat dacă se pate susține în mod rezonabil că societatea își va restabili viabilitatea și dacă costul lichidării societății este mai mare decât valoarea măsurilor de capital (33). În opinia Germaniei, planul de restructurare inițial, prezentat la 1 septembrie 2009, a reprezentat o dovadă suficientă a capacității HSH de a-și restabili viabilitatea. În ceea ce privește estimarea costurilor de lichidare, Germania a afirmat că ar trebui să se facă distincție între obligațiile acționarilor publici în calitate de proprietari ai HSH și obligațiile acestora în calitate de organisme publice. Obligațiile acționarilor publici ai HSH în calitate de organisme publice (indemnizația de șomaj, contribuțiile la asigurările sociale) nu puteau fi luate în considerare la estimarea costurilor de lichidare. Doar obligațiile acestora în calitate de proprietari ai HSH puteau fi luate în considerare la calcularea costurilor de lichidare. Germania a făcut referire la hotărârea Linde (34) pentru a susține că era necesar ca în evaluarea respectării principiului investitorului privat să fie luate în considerare pasivele provenite dintr-un ajutor de stat deja acordat în mod corect. Gewährträgerhaftung a fost aprobată de către Comisie, deci a constituia un ajutor de stat compatibil. În plus, obligațiile acoperite de Gewährträgerhaftung se refereau la obligațiile landului în calitate de proprietar al HSH, nu de organism public. Gewährträgerhaftung era, prin natura sa, comparabilă cu o „scrisoare de garanție”(Patronatserklärung). Prin urmare, obligațiile acționarilor publici în cadrul Gewährträgerhaftung, însumând cel puțin 30 de miliarde EUR, ar trebui luate în considerare atunci când se estimează costurile de lichidare. În final, Germania a concluzionat că aceste costuri de lichidare ar fi mult mai mari decât măsurile de capital adoptate de acționarii publici în favoarea HSH. În consecință, principiul investitorului privat a fost respectat, iar măsurile de salvare nu au constituit ajutor de stat.
6.4. OBSERVAȚII PRIVIND VIABILITATEA HSH
(123)
Deși inițial a apreciat drept prea negativă evaluarea preliminară a modelului de afaceri al HSH, efectuată de către Comisie și descrisă la punctul 62 din decizia de inițiere a procedurii, ulterior Germania a actualizat planul de restructurare inițial al HSH, pentru a înlătura îngrijorările Comisiei.
6.5. OBSERVAȚII PRIVIND CONTRIBUȚIA PROPRIE ȘI MĂSURILE COMPENSATORII
(124)
Germania a afirmat că măsurile privind contribuția proprie, incluse în planul de restructurare inițial, care constau în remunerarea măsurilor, eliberarea rezervelor de capital, vânzarea de filiale și reducerea costurilor, s-au ridicat la 5,9 miliarde EUR și ar trebui să fie suficiente.
(125)
În plus, deși inițial a apreciat drept suficiente măsurile compensatorii propuse, constând în reducerea bilanțului, încetarea portofoliilor de activități rentabile, închiderea a 12 (35) din cele 21 de sedii internaționale și vânzarea filialelor de mărime considerabilă (REAG și DAL (36)), Germania a reconsiderat ulterior măsurile respective în planul de restructurare modificat.
7. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE
(126)
Comisia a primit, de asemenea, observații de la părțile terțe interesate. Asociațiile de economii au prezentat observații la 30 noiembrie și la 11 decembrie 2009, iar Flowers la 17 decembrie 2009.
7.1. OBSERVAȚIILE PRIMITE DE LA SGVSH ȘI SVB
(127)
Asociațiile de case de economii nu au acceptat opinia preliminară a Comisiei, potrivit căreia acestea au beneficiat în mod disproporționat de recapitalizarea acordată de către acționarii publici pentru HSH, deoarece consideră că prețul unitar al acțiunilor nou emise a fost foarte scăzut.
(128)
Divizarea procedurilor în cazul HSH, măsurile de ajutor fiind autorizate într-un set de proceduri, iar acordarea ajutorului indirect pentru acționarii minoritari în alt set de proceduri, ar încălca articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (37) („regulamentul de procedură”). Măsura de ajutor nu ar putea fi, în același timp, compatibilă cu piața internă, în ceea ce privește HSH, și incompatibilă în ceea ce privește proprietarii HSH. O decizie negativă privind recapitalizarea, în ceea ce privește asociațiile de case de economii și Flowers, ar face ca recapitalizarea să devină un ajutor incompatibil. Potrivit asociațiilor de case de economii, Comisia ar trebui să abordeze aspectul partajării sarcinii de către acționarii minoritari în contextul general de evaluare a repartizării sarcinii de recapitalizare.
(129)
În ceea ce privește aprecierea Comisiei că nu a existat o diluare suficientă a participațiilor minoritare, asociațiile de case de economii au afirmat că în opinia lor această diluare insuficientă nu ar putea constitui ajutor de stat și că diluarea reprezintă efectul secundar al recapitalizării. În plus, condițiile articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu sunt îndeplinite, având în vedere faptul că asociațiile de case de economii nu reprezintă o întreprindere în sensul normelor privind ajutoarele de stat. SGVSH și SVB nu acționează pe nicio piață; acestea doar dețin participații în numele membrilor lor (casele de economii publice din Hamburg și Schleswig-Holstein). Avantajul caselor de economii ar putea fi văzut doar în creșterea valorii acțiunilor HSH, care era inerentă în toate injecțiile de capital. De asemenea, presupusul avantaj nu a fost acordat din resurse de stat. Nivelul diluării a depins de numărul de acțiuni și de prețul unei acțiuni. Prețul a fost hotărât nu de către stat, ci de adunarea generală a acționarilor. Această decizie nu a fost imputabilă statului și, în conformitate cu hotărârea pronunțată în cauza Stardust Marine (38), ea nu poate fi considerată ajutor de stat. În orice caz, presupusul avantaj nu a avut niciun impact asupra poziției concurențiale a caselor de economii pe piețele în care operau. Prin urmare, presupusul avantaj nu a denaturat concurența și nu a afectat schimburile comerciale între statele membre.
(130)
De asemenea, asociațiile de case de economii au subliniat că, în alte cazuri de recapitalizare, Comisia nu a examinat efectele secundare ale acestei măsuri și că, în hotărârea pronunțată în cauza WestLB (39), instanțele comunitare nu au confirmat o astfel de abordare. În plus, asociațiile de case de economii au menționat că, în alte cazuri în care prețul de emisiune al noilor acțiuni părea extrem de ridicat (40), Comisia nu a examinat efectele secundare și consideră că examinarea acestui aspect numai în cazuri precum cele ale HSH și BayernLB ar încălca principiul tratamentului egal.
(131)
Asociațiile de case de economii au explicat, de asemenea, că acționarii unei societăți pe acțiuni (Aktiengesellschaft) beneficiază de o opțiune de cumpărare a acțiunilor noi. Este vorba însă de o opțiune și nu de o obligație de cumpărare. Asociațiile de case de economii consideră să prețul unei acțiuni dintre acțiunile noi a fost corect, însă nu au putut participa la recapitalizare din motive financiare.
(132)
De asemenea, asociațiile de case de economii au afirmat că în 2008 au contribuit semnificativ la măsurile de capital acordate în favoarea HSH. În iulie 2008, asociațiile de case de economii au convertit o participație tacită în valoare de 685 de milioane EUR în capital propriu în sumă de 125 milioane EUR și rezerve de capital în sumă de 560 de milioane EUR. În iulie 2008, asociațiile de case de economii și Flowers au subscris la un aport tacit obligatoriu de capital convertibil (instrument hibrid) în valoare de 962 milioane EUR (din care 660,5 milioane EUR au reprezentat contribuția caselor de economii). La sfârșitul anului 2008, HSH a eliberat rezerve de capital de 3,1 miliarde EUR, în scopul compensării pierderii din bilanț și evitării absorbției pierderii prin instrumentele hibrid. În acel context, asociațiile de case de economii au pierdut cele 560 de milioane EUR din rezervele de capital. Aportul tacit de fonduri convertibile în mod obligatoriu a putut absorbi pierderile. Nu s-a efectuat nicio plată pentru cupoane la acel instrument. Asociațiile de case de economii nu au mai primit dividende începând din 2008.
(133)
În mai 2009, asociațiile de case de economii au avut intenția de a-și vinde acțiunile, însă vânzarea nu a fost posibilă din cauza unui „acord de participare” care fusese încheiat cu acționarii publici la 22 martie 2003. Părțile la acest acord s-au obligat să își exercite dreptul de vot astfel încât să le permită acționarilor publici și asociațiilor de case de economii să își păstreze majoritatea drepturilor de vot și să nu vândă anumite procente din acțiunile lor. Acordul de participare nu poate fi reziliat înainte de 31 decembrie 2013.
(134)
Asociațiile de case de economii au subliniat că, în cursul recapitalizării, participațiile lor au fost considerabil diluate, de la 13,2 % și, respectiv, 1,62 % la 4,7 % și, respectiv, 0,6 %. Cu 85,5 % participații directe și indirecte, acționarii publici au exercitat în comun controlul asupra tuturor deciziilor strategice adoptate la HSH. Din punctul de vedere al unui investitor privat, acest control comun a însemnat o reducere suplimentară a valorii acțiunilor deținute de acționarii minoritari.
(135)
Asociațiile de case de economii au menționat că evaluarea HSH de către PwC a fost comandată de HSH, nu de acționarii minoritari. PwC a realizat evaluarea în conformitate cu principiile de evaluare recunoscute. Asociațiile de case de economii au afirmat că ar fi trebuit să se ia în considerare valori specifice și o primă de risc modificată, ceea ce ar fi condus la un preț de 30 EUR pentru o acțiune. Asociațiile de case de economii au constatat că participațiile lor au fost excesiv diluate și au estimat pierderea la aproximativ 200 milioane EUR.
7.2. OBSERVAȚIILE PRIMITE DE LA FLOWERS
(136)
Flowers a prezentat argumente similare celor ale asociațiilor de case de economii. În plus, Flowers a afirmat că a avut deja o contribuție proprie considerabilă la restructurarea HSH, menționând, în mod special că măsurile de capital luate în favoarea HSH în iulie 2008 au fost strâns legate de injecția de capital din mai 2009. În iulie 2008, Flowers a adus un aport în numerar de 300 milioane EUR. În ceea ce privește aportul tacit obligatoriu de capital convertibil, în valoare de 962 milioane EUR, Flowers a subscris 301,5 milioane EUR. Aportul tacit de fonduri obligatoriu convertibile a participat la pierderi; nu s-a efectuat nicio plată de cupoane. Investitorii au asigurat 48 % din măsurile de capital care au depășit în mod semnificativ cota lor de participare de 25,67 % de la acel moment.
(137)
Flowers nu a fost de acord cu evaluarea preliminară a Comisiei de la punctele 65 și 73 din decizia de inițiere a procedurii, cu privire la caracterul insuficient al contribuției din partea beneficiarului și la lipsa unor măsuri autentice de repartizare a sarcinilor. În 2009, Flowers a avut o participare de 794 de milioane EUR la rezervele de capital de 3,1 miliarde EUR eliberate de HSH. Flowers a făcut trimitere la decizia Commerzbank (41), susținând că în acel caz Comisia a considerat vânzarea filialelor și a altor active drept contribuție suficientă din partea beneficiarului, iar interdicția privind plata cupoanelor și dividendelor drept partajare a sarcinii. Investitorii au considerat că ar trebui să se țină seama de măsurile de capital aplicate în 2008.
(138)
Investitorii au susținut că pierderea pachetului minoritar suficient pentru blocarea deciziilor, din cauza diluării, ar trebui, de asemenea, să fie considerată drept contribuție proprie. În pofida diluării cotei lor de participare până la 9,19 %, aceștia ar fi încă răspunzători în cadrul Gewährträgerhaftung, în baza cotei lor de participare anterioare recapitalizării, de 26,85 %. De asemenea, investitorii au respins temerile Comisiei în ceea ce privește evaluarea HSH și prețul unitar excesiv al acțiunilor, susținând că o serie de aspecte care ar conduce la creșterea valorii acțiunilor nu au fost analizate suficient.
(139)
În final, investitorii au subliniat că legislația germană nu prevede transferul de acțiuni, ceea ce face imposibilă recuperarea ajutorului indirect pentru acționarii minoritari. Investitorii consideră că o scindare a procedurilor în curs nu ar fi posibilă, deoarece a existat o singură măsură de ajutor acordată în favoarea HSH.
8. OBSERVAȚIILE GERMANIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE
(140)
Germania a transmis observații cu privire la argumentele prezentate de asociațiile de case de economii și de Flowers. Germania și-a menținut opinia că evaluarea HSH este corectă și că acționarii minoritari nu au beneficiat de ajutor de stat indirect. În plus, Germania a fost de acord cu o împărțire a procedurilor dacă acest lucru ar accelera închiderea cazului, lucru care este așteptat de HSH și de piețe. Germania a pus sub semnul întrebării caracterul de act juridic omogen al recapitalizării și dacă aceasta trebuie evaluată într-o decizie unică. Germania a făcut referire la jurisprudența instanțelor comunitare și a afirmat că o divizare a procedurilor ar fi posibilă din punct de vedere legal și că punerea în discuție a evaluărilor juridice ale unei singure măsuri de ajutor în funcție de diferiții beneficiari, adică HSH și acționarii minoritari, nu ar pune în primejdie compatibilitatea măsurii de ajutor acordate în favoarea HSH. Proporționalitatea măsurii de ajutor în legătură cu HSH ar putea fi asigurată printr-un set de măsuri incluse în planul de restructurare, deoarece orice avantaj acordat acționarilor minoritari prin intermediul unui preț de emisiune excesiv de mare ar trebui tratat și corectat în mod diferit. Germania a respins argumentul prezentat de Flowers, potrivit căruia legislația germană nu prevede transferul de acțiuni și că astfel recuperarea ajutorului indirect acordat acționarilor minoritari devine imposibilă. Germania a afirmat că acest transfer este posibil în conformitate cu legislația germană și, chiar dacă nu ar fi posibil, Germania nu ar putea invoca o lipsă de mijloace de punere în aplicare pentru a justifica neaplicarea unei decizii de recuperare adoptate de către Comisie.
9. EVALUAREA
9.1. EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT
(141)
În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.
(142)
Calificarea unei măsuri ca ajutor de stat presupune îndeplinirea următoarelor condiții: (a) măsura trebuie să fie finanțată de un stat membru sau prin resurse de stat; (b) măsura trebuie să confere un avantaj de natură să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri; (c) acest avantaj trebuie să fie selectiv și (d) măsura trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și ar putea afecta schimburile comerciale dintre statele membre. Aceste condiții fiind cumulative, ele trebuie să fie toate îndeplinite înainte ca o măsură să poată fi caracterizată drept ajutor de stat. Comisia își menține opinia potrivit căreia, în cazul de față, aceste condiții sunt îndeplinite.
(143)
În primul rând, măsurile au fost acordate de HSH Finanzfonds AöR, o instituție reglementată de dreptul public german, care a fost înființată de acționarii publici și este deținută și controlată de aceștia în cote egale. Instituția a fost creată pe baza Acordului încheiat între landul Hamburg și landul Schleswig-Holstein (42), semnat la 3 aprilie 2009 la Kiel și la 5 aprilie 2009 la Hamburg. Obiectivul HSH Finanzfonds AöR este de a sprijini HSH în numele acționarilor publici. Pentru a-și îndeplini sarcinile, HSH Finanzfonds AöR este autorizată să emită garanții de până la 10 miliarde EUR, să achiziționeze acțiuni ale HSH și să obțină împrumuturi pentru aceste achiziții. În conformitate cu punctul 3 din acord, acționarii publici sunt responsabili pentru datoriile HSH Finanzfonds AöR. Astfel, măsurile sunt în mod clar finanțate de către stat.
(144)
În al doilea rând, garanția de risc și recapitalizarea au fost puse în aplicare pentru a fi evitată insolvența HSH (43), în consecință au ajutat-o pe aceasta să își continue activitatea. Astfel, acestea constituie avantaje economice în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(145)
În al treilea rând, fiecare dintre aceste măsuri vizează HSH, așadar sunt selective.
(146)
În sfârșit, pentru a se califica drept ajutor, măsurile trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să aibă potențialul de a afecta schimburile comerciale între statele membre. Aceste efecte pot fi evaluate în funcție de valoarea ajutorului, caracteristicile măsurii și beneficiarul ajutorului (44). Măsurile de ajutor au permis HSH să evite insolvența și să rămână activă pe mai multe de piețe. HSH este o bancă activă la nivel internațional, concurând cu alte bănci din Germania și din alte țări. De asemenea, HSH este o bancă de importanță sistemică pentru sistemul bancar din Germania (45) și un concurent important în domeniul finanțării sectorului naval și al aviației (HSH este cel mai mare furnizor de finanțare pentru sectorul naval din lume și deține o cotă de piață considerabilă în finanțarea sectorului aviației). În final, HSH a beneficiat de un ajutor cu o valoare relativ mare (a se vedea mai jos): în mod special, garanția de risc acoperă aproximativ 75 % din bilanțul HSH. Având în vedere efectul măsurii, poziția HSH în sectorul bancar și în finanțarea sectorului naval în special, precum și valoarea ajutorului, avantajul conferit HSH este susceptibil să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.
(147)
Această evaluare nu este modificată de observațiile Germaniei și ale părților terțe. Observațiile prezentate de Germania cu privire la măsura de ajutor adoptată în favoarea HSH sunt contradictorii. Pe de o parte, Germania afirmă că, în loc de Comunicarea privind activele depreciate, Comisia ar trebui să își întemeieze evaluarea garanției de risc pe Comunicarea privind garanțiile, ceea ce pare să reprezinte o recunoaștere a faptului că garanția de risc constituie ajutor de stat. Pe de altă parte, astfel cum se arată în rezumatul din secțiunea 6.3 a prezentei decizii, Germania susține că, având în vedere garanția de stat nelimitată (Gewährträgerhaftung) care acoperă creanțele estimate la cel puțin 30 de miliarde EUR, un investitor privat aflat în poziția acționarilor publici ar fi luat aceleași măsuri pentru a salva HSH și a evita pierderi mai mari. Pe această bază, Germania susține că principiul investitorului privat este respectat și că măsurile în cauză nu constituie, așadar, ajutor de stat.
(148)
Germania a interpretat greșit jurisprudența invocată. În cazul de față, Germania susține că o măsură de ajutor de stat (o garanție de stat nelimitată, Gewährträgerhaftung) ar trebui să fie tratată ca un cost de lichidare pentru ca alte măsuri de ajutor de stat (recapitalizarea și garanția de risc) să fie declarate conforme cu principiul investitorului privat. În cauza Linde, părțile au încheiat, în condițiile pieței, o tranzacție care implică o subvenție, în scopul de a anula un contract de furnizare care fusese încheiat anterior, tot în condițiile pieței, deoarece derularea acelui contract a provocat ulterior pierderi anuale importante. Tribunalul a precizat că „măsura cuprinzătoare reprezintă o tranzacție comercială normală, în cursul căreia [Treuhandanstalt] și LWG s-au comportat ca operatori raționali din economia de piață. Este evident că aceste societăți au fost motivate în primul rând de considerente comerciale și nu au luat în considerare obiective de politică economică sau socială” (46). Această situație nu este comparabilă cu cazul de față, deoarece în cauza Linde ambele tranzacții au fost încheiate în condițiile pieței, în timp ce în cazul de față niciuna dintre tranzacțiile încheiate nu a fost încheiată în condițiile pieței.
(149)
Gewährträgerhaftung este definită ca o răspundere directă, în temeiul statutului sau regulamentului intern, a unei autorități regionale sau a unei asociații de drept public față de creditorii unei instituții de credit de drept public pentru toate obligațiile acesteia. Prin urmare, Gewährträgerhaftung obligă garantul („Gewährträger”) să intervină în caz de insolvență sau lichidare a instituției de credit. Astfel, se creează creanțe directe ale creditorilor instituției de credit împotriva garantului, însă plata acestora poate fi solicitată numai în cazul în care activele instituției de credit nu sunt suficiente pentru a satisface creditorii. Gewährträgerhaftung este nelimitată în timp și valoare. În plus, instituția de credit nu plătește nicio remunerație pentru garanție (47). În concluzie, Gewährträgerhaftung constituie răspunderea neremunerată nelimitată pentru o subsidiară asumată de o persoană juridică publică (municipalitate sau land) pentru creanțele creditorului față de o instituție publică (bancă publică) în cazul în care aceasta din urmă este insolvabilă. Un investitor privat aflat în situația acționarilor publici nu ar fi acordat unei bănci o garanție nelimitată neremunerată care să acopere întregul bilanț al acelei bănci, așa cum au procedat acționarii publici când au acordat Gewährträgerhaftung.
(150)
Comisia a considerat că, în realitate, Gewährträgerhaftung constituie ajutor de stat și a solicitat Germaniei să o anuleze.
(151)
Gewährträgerhaftung este prevăzută în dreptul public. Acționarii publici sunt responsabili în baza acestei garanții, în calitate de organisme publice și nu de proprietari privați. Potrivit practicii decizionale a Comisiei (48) și jurisprudenței (49), costurile de lichidare acoperă numai datoriile care ar fi putut fi plătite de un investitor privat. Astfel cum se menționează la punctul (149), un investitor privat nu ar fi acordat unei bănci garanții nelimitate neremunerate care să acopere bilanțul acesteia. Prin urmare, hotărârea pronunțată în cauza Linde este foarte puțin relevantă în evaluarea cazului de față, deoarece datoriile asumate prin Gewährträgerhaftung nu pot fi considerate costuri de lichidare.
(152)
Elementul de ajutor al recapitalizării ar trebui să reprezinte valoarea nominală a recapitalizării, întrucât niciun investitor privat nu ar fi acordat aceste fonduri unei firme aflate în dificultate. Astfel cum se arată la punctele 27 și 28 din decizia de salvare, neparticiparea acționarilor minoritari la recapitalizare și cota disproporționată a sarcinii în cadrul măsurilor de salvare, suportată de către acționarii publici, indică faptul că recapitalizarea a fost motivată de obiective de politică publică și nu de considerente legate de un investitor privat. Potrivit practicii sale decizionale, (50) Comisia confirmă opinia că elementul de ajutor implicat în recapitalizare se ridică la 3 miliarde EUR.
(153)
În plus, valoarea elementului de ajutor implicat în garanția de risc este confirmată ca fiind de 10 miliarde EUR. În pofida argumentelor Germaniei, Comisia continuă să aibă convingerea că măsura trebuie evaluată pe baza Comunicării privind activele depreciate. În această comunicare, Comisia prezintă orientări privind tratarea măsurilor de salvare adoptate de statele membre în conformitate cu dispozițiile articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. Activele depreciate corespund categoriilor de active pentru care este posibil ca băncile să înregistreze pierderi. În opinia Comisiei, Comunicarea privind activele depreciate trebuie să acopere orice tip de măsură de sprijin care vizează activele depreciate și asigură salvarea efectivă a activelor instituției beneficiare, deoarece salvarea activelor este definită în Comunicare ca fiind orice măsură prin care o bancă este scutită de nevoia unei ajustări negative importante a anumitor clase de active (51). Garanția de risc acordată HSH se încadrează în această categorie de măsuri.
(154)
Comisia nu acceptă opinia Germaniei, potrivit căreia Comunicarea privind activele depreciate nu este aplicabilă, iar valoarea ajutorului implicat în garanția pentru a doua pierdere ar trebui să fie determinată în conformitate cu normele generale privind ajutoarele de stat, în mod special cu Comunicarea privind garanțiile. Această din urmă comunicare se aplică măsurilor de ajutor menite să acorde lichidități unei bănci (52). Garanția de risc servește altui scop, fiind destinată să fie pusă în aplicare la secțiunea de active, pentru a elibera cât mai mult capital posibil, astfel încât banca să își poată îmbunătăți rata de capital.
(155)
În ceea ce privește observația ratione temporis a Germaniei, Comisia dorește să sublinieze că este necesar să aplice legislația și orientările în vigoare la momentul adoptării unei decizii, indiferent de momentul la care măsurile de ajutor au fost concepute sau notificate (53). Aceasta este o regulă generală și orice abatere trebuie să fie menționată explicit în actul cu putere de lege aplicabil în mod obișnuit. Instanțele comunitare au confirmat că o măsură notificată trebuie să fie evaluată în conformitate cu normele aplicabile la data pronunțării hotărârii (54). În consecință, în contextul actualei crize financiare, Comisia a aplicat anterior Comunicarea privind activele depreciate cu privire la anumite măsuri notificate înaintea publicării acestei comunicări (55).
(156)
În conformitate cu dispozițiile Comunicării privind activele depreciate, valoarea ajutorului în cadrul unei măsuri de salvare a activelor corespunde diferenței dintre valoarea de transfer a activelor și prețul de piață al acestora. Valoarea de transfer a portofoliului garantat se ridică la aproximativ [168] de miliarde EUR, ceea ce corespunde valorii nominale a portofoliului, de aproximativ [172] de miliarde EUR minus prima pierdere de 3,2 miliarde EUR (tranșa pentru prima pierdere).
(157)
Având în vedere dimensiunea considerabilă și structura portofoliului garantat ([60-80]% din activele acoperite reprezintă credite acordate clienților), cuantificarea valorii de piață este dificilă. În absența unei piețe, valoarea de piață poate fi efectiv zero pentru unele active (56). În orice caz, valoarea de piață a portofoliului garantat se situează cu mult sub valoarea sa economică reală (real economic value, REV) (57), ceea ce reflectă valoarea economică de bază, pe termen lung, a activelor. Având în vedere faptul că valoarea ajutorului implicat în garanție nu poate depăși valoarea sa nominală (10 miliarde EUR), nu este necesar să se determine valoarea exactă. Prin urmare, Comisia consideră că elementul de ajutor implicat în garanția de risc are valoarea de 10 miliarde EUR.
(158)
În final, Comisia dorește să sublinieze că garanțiile de lichiditate oferite de Soffin pentru suma de 17 miliarde EUR constituie ajutor de stat acordat în cadrul schemei germane de ajutoare de stat.
(159)
Comisia concluzionează că elementul de ajutor implicat în garanția de risc și în recapitalizare se ridică la 13 miliarde EUR. De asemenea, Comisia consideră că elementul de ajutor implicat în garanțiile de lichiditate atinge valoarea de 17 miliarde EUR.
9.2. COMPATIBILITATEA MĂSURILOR DE AJUTOR
9.2.1. APLICAREA ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (3) LITERA (B) DIN TFUE
(160)
În conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața internă dacă remediază o perturbare gravă a economiei unui stat membru. Comisia a recunoscut, prin aprobarea schemei germane de salvare a băncilor (58), că există o amenințare de perturbare gravă a economiei germane și că sprijinirea de către stat a băncilor constituie o modalitate adecvată de remediere a acestei perturbări. În pofida unei reveniri economice lente înregistrate de la începutul anului 2010, Comisia încă mai consideră că sunt îndeplinite cerințele privind ajutorul de stat care urmează să fie aprobat în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, având în vedere reapariția crizei pe piețele financiare. Comisia a confirmat acest punct de vedere atunci când, în decembrie 2010, a adoptat o comunicare care prelungește până la 31 decembrie 2011 aplicarea normelor privind ajutoarele de stat, pentru a sprijini măsurile în favoarea băncilor în contextul crizei financiare (59).
(161)
Falimentul unei bănci ca HSH ar putea afecta direct piețele financiare și întreaga economie a unui stat membru. Având în vedere fragilitatea actuală a piețelor financiare, Comisia continuă să realizeze evaluarea măsurilor de ajutor de stat în sectorul bancar în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.
9.2.2. COMPATIBILITATEA GARANȚIEI DE RISC CU DISPOZIȚIILE COMUNICĂRII PRIVIND ACTIVELE DEPRECIATE
(162)
Comisia ar trebui să analizeze compatibilitatea măsurilor de salvare a activelor în lumina articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE și a Comunicării privind activele depreciate. Contrar argumentelor Germaniei, Comunicarea privind activele depreciate nu servește doar la asigurarea unei practici administrative coerente (60) ci, mai degrabă, stabilește norme privind ajutoarele de stat care urmează să fie aplicate măsurilor de salvare a activelor. Ținând seama de caracteristicile lor specifice, comunicarea transformă aceste norme în criterii de compatibilitate care urmează să fie aplicate acestor măsuri. Aplicarea Comunicării privind activele depreciate ar trebui să asigure coerența între măsurile de salvare a activelor introduse de statele membre și respectarea cerințelor de monitorizare a ajutoarelor de stat. Punctul 18 din Comunicarea privind activele depreciate precizează că obiectivul acesteia este să stabilească principii coordonate pentru a asigura, pe cât posibil, eficacitatea măsurilor de salvare a activelor pe piața internă, ținând seama de obiectivul pe termen lung de a se reveni la condițiile normale de piață. Astfel, obiectivele comunicării sunt mai ample decât susține Germania și nu sunt limitate la practica administrativă. Pentru atingerea obiectivelor menționate anterior, Comisia trebuie să aplice Comunicarea privind activele depreciate tuturor măsurilor de salvare a activelor.
(163)
Prin urmare, Comisia nu consideră că există niciun motiv pentru care să evalueze măsura direct în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, astfel cum a propus Germania.
(164)
Comunicarea privind activele depreciate stabilește un set de condiții pe care măsurile de salvare a activelor trebuie să le îndeplinească pentru a fi compatibile cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE. Examinarea compatibilității măsurilor se realizează utilizând mai multe criterii, inclusiv eligibilitatea activelor, gestionarea activelor, evaluarea portofoliului garantat, identificarea corectă a problemei și deplina transparență ex ante și dezvăluirea, alinierea măsurii la obiectivele de politică publică, caracterul adecvat al remunerării și partajarea sarcinii, precum și cerința privind evaluarea unui plan de restructurare de către Comisie.
9.2.2.1. Activele eligibile
(165)
Punctul 33 și următoarele din Comunicarea privind activele depreciate prevăd obligația identificării activelor eligibile și a organizării acestora în categorii (coșuri). Anexa III la Comunicarea privind activele depreciate oferă indicații detaliate privind definirea acestor categorii. Diversitatea activelor acoperite de garanția de risc depășește sistemul coșurilor prevăzut în Comunicarea privind activele depreciate. Totuși, punctul 35 din comunicare permite o flexibilitate suplimentară în ceea ce privește identificarea activelor eligibile. Potrivit acestui punct, băncile pot să elimine activele depreciate care nu sunt prevăzute la punctul 33, fără un motiv special, însă numai până la maximum 10-20 % din totalul activelor unei bănci. Cu toate acestea, deoarece [aproximativ 75]% din bilanțul HSH este acoperit de garanția de risc, punctul 35 din Comunicarea privind activele depreciate nu oferă o soluție satisfăcătoare în acest caz.
(166)
Totuși, în conformitate cu punctul 32 din Comunicarea privind activele depreciate, care stabilește principiile directoare referitoare la eligibilitatea activelor, atunci când se evaluează natura activelor în cadrul unei măsuri care vizează activele depreciate ar trebui adoptată o abordare pragmatică. Comisia menționează că diversitatea claselor de active afectate de criza financiară a devenit mai amplă în timp, din cauza externalităților. În special, garanțiile acordate pentru sectorul naval, aeronave și proprietăți imobiliare în general se confruntă cu piețe nelichide sau sunt supuse unor ajustări negative severe. Salvarea acestor active poate contribui la atingerea obiectivelor Comunicării privind activele depreciate, și anume creșterea transparenței și a stabilității financiare, chiar dacă nu sunt incluse în clasele de active care au declanșat inițial criza financiară. Prin urmare, Comisia a acceptat, în cazuri precedente, măsuri de salvare pentru aceste active (61). Comisia consideră că este corect să procedeze la fel și în cazul de față.
(167)
În sfârșit, punctul 36 din Comunicarea privind activele depreciate permite criterii de eligibilitate mai puțin stricte atunci când măsura este compensată de o restructurare profundă. Cu cât proporția activelor garantate din portofoliul unei bănci este mai mare, cu atât mai profundă va fi și restructurarea la care trebuie să fie supusă banca. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la eligibilitatea activelor, deoarece planul de restructurare inițial care îi fusese prezentat nu era suficient de ambițios pentru a putea compensa în mod adecvat aplicarea flexibilă a criteriilor de eligibilitate. HSH a prezentat planul de restructurare modificat la 11 iulie 2011. Măsurile de restructurare modificate cuprind o reducere a bilanțului cu aproximativ 61 %, cesionarea a […] din participații și închiderea a 15 din cele 21 de sedii internaționale. Aceste măsuri conduc Comisia la concluzia că profunzimea restructurării compensează aplicarea flexibilă a Comunicării privind activele depreciate în ceea ce privește eligibilitatea activelor. În consecință, temerile Comisiei cu privire la eligibilitatea activelor au fost înlăturate.
9.2.2.2. Gestionarea activelor
(168)
La punctul 45 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea garanției în raport cu gestionarea activelor pe motivul că nu există nicio dovadă de separare clară, funcțională și organizațională, între HSH și activele acoperite de garanție, deoarece toate activele vor rămâne în bilanțul HSH; această separare se referă, în special, la gestionare, personal și clienți.
(169)
Germania a furnizat informații suplimentare, explicând că HSH a creat o unitate de restructurare care are rolul unei bănci de lichidare interne, cu gestionare separată. HSH a introdus raportarea pe segmente, inclusiv gestionarea separată a unității de restructurare, astfel încât între banca principală și unitatea de restructurare să nu se nască niciun conflict de interese. Comisia acceptă observațiile Germaniei cu privire la gestionarea activelor, prezentate la punctul (115) din prezenta decizie, precum și modificările introduse de HSH în ceea ce privește gestionarea activelor. În consecință, garanția de risc este conformă cu cerințele Comunicării privind activele depreciate, din punctul de vedere al gestionării activelor.
9.2.2.3. Evaluarea portofoliului acoperit de garanții
(170)
La punctul 45 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat, de asemenea, îndoielile cu privire la evaluarea portofoliului acoperit de garanții, deoarece doar o mică parte din portofoliu a fost evaluată de experți independenți, iar HSH nu a furnizat suficiente informații pentru evaluarea valorii economice reale a întregului portofoliu. Înainte de punerea în aplicare a măsurii, HSH a numit doi experți independenți, Blackrock și Cambridge Place. Experții au evaluat doar o mică parte din portofoliul acoperit de garanții, și anume titlurile garantate cu active (ABS) și unele părți din portofoliul de credite structurate.
(171)
Comisia nu este de acord cu punctul de vedere al Germaniei, prezentat la punctul (116) de mai sus, potrivit căruia împrumuturile pentru clienți sunt dificil de evaluat având în vedere numărul ipotezelor implicate în proiecțiile privind fluxul de numerar (cum ar fi cele legate de neîndeplinirea în viitor a obligațiilor de plată, probabilitatea restanțelor la plată, calendarul restanțelor și al recuperărilor și ratele dobânzii atât în ceea ce privește rata în absența riscului, cât și prima de risc). Deși evaluarea este mai complicată în cazul împrumuturilor a căror scadență poate fi prelungită, de regulă împrumuturi acordate în sectorul naval și sectorul imobiliar comercial, care reprezintă o mare parte din portofoliul acoperit de garanții, practica decizională a Comisiei demonstrează că au fost deja efectuate evaluări pe baza fluxului de numerar a portofoliilor care includ active similare (62). În plus, Germania nu a reușit să demonstreze că o evaluare bazată pe proiecțiile privind fluxul de numerar ar conduce la un rezultat care să difere în mod semnificativ.
(172)
Evaluarea ar trebui să respecte o metodologie generală stabilită la nivelul Uniunii Europene. La cererea Comisiei, HSH și expertul extern al acesteia, Morgan Stanley, au efectuat o evaluare completă a portofoliului, în strânsă colaborare cu experții Comisiei. Principalele ipoteze aplicate de HSH în evaluare au corespuns scenariilor de stres sever pe care Comisia le-a aplicat în alte cazuri. Prin urmare, s-a aplicat o metodologie consecventă.
(173)
Rezultatul evaluării a fost că pierderile estimate vor depăși cu mult cele 3,2 miliarde EUR ale tranșei pentru prima pierdere și vor epuiza tranșa de 10 miliarde EUR pentru a doua pierdere. Evaluarea portofoliului a arătat că REV se situează la […], aproximativ [155-170] de miliarde EUR (aproximativ [172] de miliarde EUR minus 3,2 miliarde EUR minus [2,5-10] miliarde EUR).
(174)
Evaluarea a fost realizată în conformitate cu cerințele stabilite în Comunicarea privind activele depreciate, prin urmare Comisia consideră că îndoielile sale, astfel cum au fost exprimate la punctul 45 din decizia de inițiere a procedurii, au fost înlăturate.
9.2.2.4. Transparența deplină ex ante și divulgările
(175)
La punctul 42 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea măsurii în ceea ce privește transparența și divulgările, în condițiile în care Germania nu a prezentat o evaluare completă a activelor din portofoliul acoperit de garanții, efectuată de un expert independent recunoscut.
(176)
În conformitate cu punctul 20 din Comunicarea privind activele depreciate, cererile de ajutor ar trebui fie pe deplin transparente, iar băncile eligibile să divulge deprecierea activelor, activele care vor face obiectul măsurilor de salvare, pe baza unei evaluări adecvate certificate de experți independenți recunoscuți și validate de autoritatea de supraveghere relevantă. Informațiile privind activele depreciate ar trebui să fie prezentate cu nivelul de detaliere propus la punctul II și în tabelul 2 din anexa III la Comunicarea privind activele depreciate.
(177)
După adoptarea deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a primit informații detaliate referitoare la portofoliul garantat și la active. Evaluarea stabilește valoarea economică reală a portofoliului la aproximativ [155-170] de miliarde EUR. Efectul de recuperare a capitalului, generat de garanția de risc a fost calculat la aproximativ [3,5] miliarde EUR. Morgan Stanley a aprobat oficial și a validat evaluarea, inclusiv ipotezele de bază și metodologia aplicată. Efectul de recuperare a capitalului generat de măsură a fost confirmat de BaFin în februarie 2010. Efectul de recuperare a capitalului, calculat pe baza evaluării activelor, diferă față de evaluarea preliminară a Comisiei, prezentată la punctul 51 și următoarele din decizia de inițiere a procedurii. Comisia acceptă rezultatul evaluării și calculul efectului de recuperare a capitalului comunicate de Germania. Având în vedere rezultatul examinării, nu mai este nevoie să se analizeze observațiile pe care Germania le-a prezentat cu privire la efectul de recuperare a capitalului.
(178)
Îndoielile Comisiei cu privire la caracterul adecvat al transparenței și al dezvăluirii ex ante au fost înlăturate.
9.2.2.5. Alinierea la obiectivele politicilor publice
(179)
Secțiunea 5.3 din Comunicarea privind activele depreciate prevede stimulente pentru ca băncile să participe la o măsură de salvare a activelor depreciate care să se alinieze obiectivelor politicilor publice, prin (a) perioada de înscriere de maximum șase luni, (b) mecanisme de asigurare a participării băncilor care au cel mai mult nevoie de salvarea activelor și (c) constrângeri adecvate de ordin comportamental pentru ca, între altele, impactul asupra concurenței să fie limitat.
(180)
Garanția a fost special concepută pentru HSH și adaptată la situația specifică a acesteia, ținând seama de importanța sistemică a băncii pentru economia acționarilor publici. În contextul planului de restructurare modificat, HSH va fi nevoită să își asume o serie de angajamente comportamentale, în special legate de plata cupoanelor și a dividendelor, guvernanța corporativă, remunerarea și prezența pe piață în sectoare specifice precum cel naval.
(181)
Având în vedere considerentele de mai sus, garanția de risc acordată în favoarea HSH este compatibilă cu cerințele Comunicării privind activele depreciate, din punctul de vedere al alinierii la obiectivele de politică publică.
9.2.2.6. Remunerarea și partajarea sarcinii
(182)
La punctul 49 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a și-a exprimat îndoielile cu privire la caracterul adecvat al repartizării sarcinilor. În conformitate cu punctul 24 din Comunicarea privind activele depreciate, HSH ar trebui să fie obligată să contribuie la pierdere sau la acoperirea riscului, sub forma clauzelor privind „prima pierdere” (de regulă cu minimum 10 %). Repartizarea adecvată a sarcinilor poate fi, de asemenea, asigurată printr-un nivel mai ridicat al remunerării sau printr-o compensare ex post. În plus, la punctul 51 și următoarele din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a îndoielile cu privire la faptul că un comision de 400 pb remunerează în mod corespunzător riscul asumat de acționarii publici.
(183)
Punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate prevede că, pentru orice măsură privind activele depreciate, trebuie să se garanteze o remunerare adecvată a statului. Remunerarea adecvată pentru o măsură privind activele depreciate este cea care ar atenua impactul măsurii asupra capitalului de reglementare. Astfel, efectul de recuperare a capitalului ar trebui să fie remunerat în mod corespunzător.
(184)
În ceea ce privește remunerarea efectului de recuperare a capitalului, în decizia privind ajutorul de stat acordat de Germania pentru restructurarea Landesbank Baden-Württemberg (63), Comisia a stabilit că o remunerare adecvată a efectului de recuperare a capitalului ar reprezenta 6,25 % din valoarea capitalului recuperat, obținută prin măsura respectivă (64). Efectul de recuperare a capitalului generat de garanția de risc a fost calculat la aproximativ [3,5] de miliarde EUR, prin urmare ar trebui să rezulte o remunerare anuală de aproximativ 220 de milioane EUR (ceea ce corespunde unui număr de [aproximativ 220] pb din valoarea nominală a garanției), situație în care HSH beneficiază de întreaga sumă a garanției. La anularea (parțială) a garanției, remunerarea minimă a recuperării capitalului ar trebui să scadă proporțional până la [aproximativ 220] pb din valoarea nominală rămasă a garanției.
(185)
Astfel cum s-a explicat anterior la punctul (46), HSH a propus să plătească un comision pentru garanție de 400 pb pentru garanția de risc. Astfel, în funcție de scenariu, HSH va plăti [ 1,5] miliarde EUR (fără nicio tragere a garanției), [ 2,5] miliarde EUR (în cazul unei trageri de 5 miliarde EUR) sau [ 4] miliarde EUR (în cazul unei trageri de 10 miliarde EUR).
(186)
În ceea ce privește caracterul adecvat al remunerării minime pentru recuperarea capitalului, de [aproximativ 220] pb pe an pentru 10 miliarde EUR (sau, în cazul anulărilor parțiale, pentru valoarea nominală rămasă a garanției (65)), valoarea absolută a remunerării pentru recuperarea capitalului se reduce dacă garanția este parțial anulată. Deși este posibil ca efectul de recuperare a capitalului să nu scadă direct proporțional cu valoarea garanției de risc, Comisia consideră că, pe durata de valabilitate a garanției de risc, aceasta este o aproximare rezonabilă care se poate face în scopul calculării remunerării minime necesare a măsurii de recuperare a capitalului. În consecință, Comisia ar considera drept adecvată o remunerare de [aproximativ 220] pb pe an la valoarea nominală rămasă a garanției.
(187)
Întrucât cele [aproximativ 220] pb la valoarea rămasă a garanției reprezintă o aproximare acceptabilă pentru 6,25 % din valoarea de recuperare a capitalului, Comisia este satisfăcută de faptul că un procent de 6,25 % pe an din efectul de recuperare a capitalului va fi plătit către HSH Finanzfonds AöR. În consecință, remunerarea măsurii de recuperare a capitalului poate fi considerată conformă cu cerințele Comunicării privind activele depreciate.
(188)
În plus, punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate prevede că valoarea de transfer pentru cumpărarea de active sau garanția pentru active trebuie să se bazeze pe valoarea economică reală (REV) a activelor.
(189)
În conformitate cu evaluarea garanției de risc, efectuată de către Comisie, valoarea garantată de [aproximativ 168] de miliarde EUR era stabilită la un nivel prea ridicat (depășind REV), iar tranșa pentru prima pierdere la un nivel prea redus la momentul constituirii garanției. Diferența dintre valoarea garantată și REV este de [2,5-10] miliarde EUR. În consecință, ar trebui să se efectueze o „corectare” a valorii garantate și o majorare a tranșei pentru prima pierdere. Germania a prezentat dovezi că este imposibil pentru HSH să ramburseze [2,5-10] miliarde EUR și că nu acceptă o asemenea recuperare (claw-back). Totuși, chiar dacă HSH nu poate majora cu [2,5-10] miliarde EUR tranșa pentru prima pierdere, pentru a acoperi pierderile anticipate, conform punctului 41 din Comunicarea privind activele depreciate, diferența ar putea fi, de asemenea, recuperată într-o etapă ulterioară, de exemplu printr-o combinație între un mecanism de recuperare (claw-back) și măsuri de restructurare profundă.
(190)
Un mecanism de recuperare poate fi instituit prin prima de bază de 400 pb plătită statului. Acesta poate lua forma acelei părți din plată care depășește remunerarea efectului de recuperare a capitalului, de [aproximativ 220] pb. În plus, această sumă va depinde și de tragerea garanției, dat fiind faptul că prima de bază se poate modifica, după cum se arată în tabelul de mai jos.
Tabel 12
Plata pentru recuperare prin prima de bază și cerința suplimentară de recuperare
(În milioane EUR)
Scenariul 1
(0 EUR tragere din garanție)
Scenariul 2
(5 miliarde EUR tragere din garanție)
Scenariul 3
(10 miliarde EUR tragere din garanție)
Prima de bază (400 pb la valoarea nominală rămasă a garanției)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Din care remunerarea pentru recuperarea capitalului (aprox. 220 pb la valoarea nominală rămasă a garanției)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Recuperare sub forma primei de bază
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Recuperarea suplimentară necesară
[…]
[…]
[…]
(191)
Remunerarea sub forma primei de bază va conduce la o recuperare insuficientă. Prin urmare, pentru a realiza recuperarea totală, diferența dintre REV și prețul de transfer neacoperit de prima de bază de 400 pb rămâne să fie plătită statului de către HSH. În funcție de scenariu, această diferență variază de la […] miliarde EUR până la […] miliarde EUR.
(192)
Deoarece Germania și HSH refuză să majoreze plata în acest sens, măsura de ajutor nu poate fi aprobată drept o măsură compatibilă în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
(193)
Comisia menționează că planul de restructurare modificat nu demonstrează că este imposibil să se solicite o plată suplimentară de recuperare variind între […] miliarde EUR și […] miliarde EUR fără ca viabilitatea HSH să fie amenințată, deoarece o recuperare totală ar consuma profiturile acesteia pe întreaga perioadă de restructurare și chiar pe o perioadă mai lungă, pe baza proiecțiilor descrise anterior la punctul (91).
(194)
Cu toate acestea, Comisia consideră că, în cazul în care s-ar institui un sistem de recuperare care să permită o rectificare conformă cu normele stabilite în Comunicarea privind activele depreciate și cu practica decizională a Comisiei privind recuperarea și remunerarea, compatibilitatea măsurii de ajutor ar putea fi asigurată. Punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate precizează, în fapt, că se poate accepta ca valoarea de transfer (valoarea garantată) a activelor să depășească valoarea lor economică reală în cazul în care există o restructurare profundă și se introduc condiții care să permită recuperarea ajutorului suplimentar într-o etapă ulterioară. Pe scurt, punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate permite acceptarea recuperărilor parțiale dacă acestea sunt compensate în mod adecvat prin restructurarea profundă.
(195)
În cazul de față, Comisia consideră că s-ar putea obține o recuperare suplimentară parțială dacă s-ar aplica o combinație de măsuri.
(196)
În primul rând, Comisia consideră că, în măsura cea mai mare posibilă (și fără subminarea restabilirii viabilității pe termen lung a HSH), plata oricărei recuperări suplimentare ar trebui să fie imediat efectuată și nu ar mai fi nevoie să fie amânată mai mult decât este necesar. Prin urmare, Comisia a examinat posibilitatea unei plăți inițiale. Astfel cum s-a explicat la punctul (90), Comisia a solicitat HSH să includă în proiecțiile financiare plata unei sume unice forfetare de 500 de milioane EUR în 2011. Proiecțiile financiare prezentate la punctul (91) demonstrează că HSH este capabilă să plătească statului această sumă forfetară de 500 de milioane EUR. Această plată ar consuma toate profiturile anticipate ale HSH și se așteaptă să conducă la o pierdere netă de [150-200] de milioane EUR pentru anul 2011. Totuși, această pierdere poate fi absorbită în următorii ani și nu va împiedica HSH să obțină profituri constante (reprezentative pentru profitabilitatea activităților sale) în toți anii rămași din perioada de restructurare. Aceste rezultate ar fi necesare pentru a demonstra restabilirea viabilității pe termen lung a HSH și, în ultimă instanță, pentru a spori capacitatea acesteia de a atrage investitori. Având în vedere acest aspect, Comisia consideră că suma de 500 de milioane EUR reprezintă cea mai mare contribuție inițială posibilă pe care HSH și-ar putea permite să o achite în scopul unei recuperări suplimentare parțiale.
(197)
Totuși, în orice caz, Comisia nu consideră că suma recuperată inițial trebuie să îi fie statului în numerar. Având în vedere situația capitalului HSH, care până în prezent nu a fost suficient pentru a acoperi pierderile din activitățile de investiții sau pentru a contribui la consolidarea bazei de capital a HSH, Comisia consideră că plata sumei forfetare de 500 de milioane EUR s-ar putea efectua în acțiuni mai degrabă decât în numerar. Situația capitalului HSH trebuie consolidată, ținând seama, în special, de faptul că banca va continua să opereze și să se concentreze pe domenii de activitate care prezintă un puternic caracter prociclic și volatil, de exemplu finanțările în sectorul naval, astfel cum se explică în mod detaliat în continuare [a se vedea punctele (223)-(226)].
(198)
Comisia consideră că, pe lângă plata unică inițială descrisă mai sus, HSH este capabilă să plătească în mod constant sume suplimentare pentru recuperare. Se poate efectua o rectificare suplimentară a prețului de transfer, prin plata unei prime suplimentare în cursul perioadei de restructurare, în plus față de prima de bază. Având în vedere proiecțiile financiare prezentate la punctul (91), Comisia consideră că o asemenea primă suplimentară ar putea fi stabilită chiar până la un maxim de 385 pb, fără a pune în pericol capacitatea HSH de restabilire a viabilității. O primă suplimentară de 385 pb nu ar depăși plățile primei de bază de 400 pb, prezentate în tabelul 4 de mai sus, în cursul perioadei de restructurare (66). Plățile primei suplimentare ar depăși doar profitul net estimat al HSH pentru perioada 2012-2014, numai în scenariul care implică o tragere de 10 miliarde EUR [a se vedea punctul (90) de mai sus]. De asemenea, Comisia menționează că HSH a anulat deja 3 miliarde EUR din garanție, ceea ce sugerează că cel de-al treilea scenariu prezentat în tabelul 4 de mai sus (tragerea întregii garanții de 10 miliarde EUR) poate fi exclus.
(199)
În cazul în care ar trebui să plătească mai mult decât această primă suplimentară, HSH și-ar pune în pericol capacitatea de a obține o rată a capitalului propriu comun de 10 %. Din motivele prezentate la punctele (223)-(226) și explicate în continuare, la punctul (229)-(232), Comisia apreciază că, pentru a nu compromite restabilirea viabilității HSH, este esențial să se obțină un nivel de capitalizare suficient pentru a amortiza variațiile performanțelor financiare ale băncii, rezultate din fluctuațiile ciclului economic. Se consideră că rata de 10 % a capitalului propriu comun reprezintă o astfel de rezervă de amortizare suficientă. Astfel, în cazul în care prima suplimentară ar compromite această rată, plata acesteia ar trebui amânată atât cât este necesar pentru a evita compromiterea viabilității HSH.
(200)
Astfel, Comisia consideră că HSH va fi capabilă să efectueze plăți suplimentare în cursul anilor următori, fără a-i fi afectată capacitatea de restabilire a viabilității.
(201)
Pe baza considerentelor de mai sus și pentru a asigura compatibilitatea garanției de risc cu Comunicarea privind activele depreciate, Comisia solicită un mecanism de remunerare alternativ care să modifice contractul de garanție încheiat la 2 iunie 2009, după cum urmează. Mecanismul ar trebui să pornească de la prima de bază existentă în contractul de garanție, în valoare de 400 pb pe an la valoarea nominală rămasă a garanției. Această primă de bază ar trebui să rămână aceeași, cu excepția faptului că, în urma eventualelor trageri din garanție, nu s-ar mai reduce valoarea nominală a garanției utilizată pentru calculul primei de bază. Se elimină astfel stimulentele pentru tragerea garanției. În plus, prima de bază ar trebui să fie completată de o primă suplimentară în valoare de 385 pb și de o plată a unei sume forfetare de 500 de milioane EUR în acțiuni ordinare („plată în sumă forfetară” sau „plată forfetară în acțiuni”). Pentru punerea în aplicare a acestor condiții, contractul de garanție inițial trebuie modificat astfel cum se arată la punctele (201)-(208).
(202)
În primul rând, este necesară adăugarea primei suplimentare. Baza de calcul pentru prima suplimentară ar trebui să fie similară bazei de calcul pentru prima de bază, și anume valoarea nominală a garanției, din care se deduc anulările parțiale, dar nu și tragerile. Totuși, baza pentru prima suplimentară ar trebui să depindă de măsura în care HSH anulează, în ultimă instanță, garanția, indiferent de momentul în care aceste anulări sunt efectuate. Astfel, profitabilitatea HSH ar fi afectată doar în măsura în care aceasta ar utiliza efectiv garanția. Prin urmare, la anularea parțială, partea din totalul primelor suplimentare plătite, corespunzătoare sumei anulate din garanție, ar trebui să fie rambursată grupului HSH. Pentru a obține acest rezultat, deși ambele prime urmează să fie calculate la valoarea garanției aprobate prin contract, redusă în urma anulărilor, dar nu și în urma tragerilor, prima de bază ar trebui plătită anual la valoarea garanției rămase, însă prima suplimentară ar trebui depusă separat, într-un cont de rezervă. Prima suplimentară ar fi plătită către HSH Finanzfonds AöR numai în cazul efectuării unei trageri din garanție. Pe de altă parte, la anularea parțială a garanției, prima suplimentară depusă separat în contul de rezervă, corespunzătoare sumei anulate, ar trebui să fie rambursată grupului HSH.
(203)
Pentru a oferi siguranța că anulările nu se efectuează în detrimentul viabilității, ar trebui efectuate doar anulări parțiale, în măsura în care acestea nu conduc la o reducere a ratei capitalului propriu comun al HSH sub nivelul de [8,5-9,5]% la 31 decembrie 2011, [9-10]% la 31 decembrie 2012, [9,5-10,5]% la 31 decembrie 2013 sau [10-11]% la 31 decembrie 2014. De asemenea, anulările parțiale nu pot avea loc dacă, în pofida ratelor atinse la momentul anulării parțiale, această situație nu se va putea menține, având în vedere estimările prudente pentru următorii ani.
(204)
Prima suplimentară ar trebui calculată retroactiv de la 31 martie 2009 și proporțional pentru părți ale exercițiilor financiare. Prima suplimentară ar trebui să poată fi plătită împreună cu prima de bază atât timp cât rata capitalului propriu comun al HSH se menține la cel puțin 10 % („rata minimă a capitalului propriu comun”).
(205)
Pentru a asigura că viabilitatea HSH nu este periclitată de plata primei suplimentare, mecanismul de recuperare ar trebui să prevadă un certificat de recuperare (Besserungsschein). Certificatul de recuperare ar trebui să aibă perioada de scadență până la 31 decembrie [2030-2040]. În ipoteza în care rata capitalului propriu comun al HSH ar scădea sub rata minimă din cauza primei suplimentare, plata ar fi amânată și transformată într-un certificat de recuperare. Dacă rata capitalului propriu comun ar crește peste ținta propusă, valoarea certificatului de recuperare ar fi restituită până în limita țintei respective. Acest mecanism oferă HSH flexibilitatea necesară, dar în același timp și siguranța că plata de recuperare va fi efectuată la o dată ulterioară, în cazul în care HSH ajunge din nou în situația de a plăti.
(206)
Dreptul de amânare a plății primei suplimentare ar trebui să fie complet restabilit pe durata certificatului de recuperare. Prima suplimentară va fi putea fi plătită până la 31 decembrie [2015-2025] cel târziu. În orice caz, prima de bază și prima suplimentară ar trebui să poată fi plătite cel târziu până când suma anulărilor parțiale și a tragerilor din garanție atinge 10 miliarde EUR.
(207)
În al doilea rând, HSH Finanzfonds AöR și HSH ar trebui să fie obligate să modifice contractul de garanție încheiat la 2 iunie 2009 prin adăugarea unei obligații a HSH față de Finanzfonds AöR privind plata unei sume forfetare care se ridică la 500 de milioane EUR. Pentru a preveni reduceri suplimentare ale ratei capitalului propriu al HSH, această obligație ar trebui să poată fi achitată de HSH în acțiuni ordinare, prin intermediul unei majorări de capital. Prețul de emisiune va fi calculat pe baza valorii HSH la data la care adunarea generală a acționarilor adoptă hotărârea privind majorarea de capital, precum și pe baza valorii nete a obligației de plată a sumei forfetare. HSH ar trebui să emită acțiuni, corespunzător valorii nete a obligației, direct către HSH Finanzfonds AöR (și deci indirect către acționarii publici).
(208)
Majorarea de capital poate avea loc fie printr-o contribuție ordinară în natură, fără niciun drept de opțiune pentru acționarii minoritari, fie printr-o majorare a capitalului mixt prin intermediul unei contribuții în natură și în numerar, cu drept de opțiune pentru toți acționarii alții decât HSH Finanzfonds AöR în privința proporției contribuției în numerar. HSH Finanzfonds AöR și HSH au libertatea de a alege forma de majorare a capitalului care va asigura punerea în aplicare și înregistrarea mai rapidă la Registrul Comerțului.
(209)
În cazul modificării contractului de garanție, valoarea absolută a primei suplimentare ar trebui să difere în funcție de pierderile acoperite efectiv de HSH Finanzfonds AöR (cu cât pierderile absorbite de HSH Finanzfonds AöR sunt mai mari, cu atât mai mult va crește valoarea recuperării). Pe scurt, plățile cumulative pentru recuperare care decurg din cele două condiții impuse de către Comisie și descrise anterior sunt ilustrate în tabelul de mai jos pentru cele trei scenarii prezentate la punctul (46).
Tabelul 13
Plata pentru recuperare prin prima de bază, plata sumei forfetare și prima suplimentare
(În milioane EUR)
Scenariul 1
(0 EUR tragere din garanție)
Scenariul 2
(5 miliarde EUR tragere din garanție)
Scenariul 3
(10 miliarde EUR tragere din garanție)
Primă de bază (400 pb la valoarea nominală rămasă a garanției)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Din care remunerarea pentru măsura de recuperare a capitalului (aprox. 220 pb la valoarea nominală rămasă a garanției)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Recuperarea sub forma primei de bază
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Primă suplimentară (385 pb pentru cuantumul garanției trase în ultimă instanță)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Plată forfetară în acțiuni
500
500
500
Total plăți pentru recuperare
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Recuperare suplimentară necesară
[…]
[…]
[…]
(210)
Comisia admite că, în pofida condițiilor suplimentare impuse, în toate scenariile prezentate în tabelul 13, mecanismul de remunerare va continua să conducă doar la o recuperare parțială a diferenței de [2,5-10] miliarde EUR dintre REV și valoarea garantată ([…] miliarde EUR în scenariul 1, […] miliarde EUR în scenariul 2 și […] miliarde EUR în scenariul 3).
(211)
Cu toate acestea, Comisia a efectuat o comparație între măsura de acordare a garanției de risc (inclusiv condițiile suplimentare privind remunerarea) și măsurile de salvare a activelor aprobate în favoarea altor bănci. De asemenea, Comisia menționează că punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate oferă o oarecare flexibilitate pentru evaluarea măsurilor de salvare a activelor, prin care nu se poate plăti o remunerare adecvată chiar dacă măsura este însoțită de o restructurare profundă și/sau de mecanisme de recuperare. Comisia menționează, de asemenea, că practica sa decizională variază de la măsuri pentru care s-a prevăzut un mecanism pentru recuperarea totală (de exemplu în cazul ING (67) sau al LBBW (68)) până la măsuri în care nu s-a efectuat nicio plată pentru recuperare, însă s-a efectuat o restructurare profundă (de exemplu, în cazul Parex (69)).
(212)
Garanția de risc permite o recuperare parțială și este însoțită de o restructurare profundă. În consecință, aceasta îndeplinește cerințele stabilite la punctul 41 din Comunicarea privind activele depreciate și se încadrează în limitele intervalului aplicat de către Comisie în practica sa decizională. De asemenea, mecanismul HSH de remunerare a garanției prevede o recuperare parțială în toate scenariile posibile. În principiu, dacă ar fi trasă valoarea totală a garanției (conform scenariului 3), recuperarea parțială s-ar ridica la […]% din recuperarea necesară. În același timp, astfel cum se arată la punctele (266)-(270), restructurarea HSH va conduce la o reducere până de 61 % a bilanțului acesteia. În cominație cu dimensiunea actuală a restructurării, această recuperare parțială este conformă cu practica decizională a Comisiei. Prin urmare, Comisia este de părere că măsurile de salvare a activelor pot fi considerate compatibile cu dispozițiile Comunicării privind activele depreciate dacă sunt îndeplinite condițiile descrise mai sus și prezentate mai detaliat în anexa II.
9.2.2.7. Concluzie
(213)
Având în vedere considerentele de mai sus, Comisia concluzionează că observațiile prezentate de statul membru și de părțile terțe nu i-au înlăturat îndoielile cu privire la garanția de risc. În opinia Comisiei, garanția de risc nu este conformă cu dispozițiile Comunicării privind activele depreciate în ceea ce privește punctele examinate la secțiunea 9.2.2 din prezenta decizie. Totuși, criteriul compatibilității ar putea fi îndeplinit în condițiile stabilite în anexa II la prezenta decizie.
9.2.3. COMPATIBILITATEA CU PIAȚA INTERNĂ A PLANULUI DE RESTRUCTURARE MODIFICAT
9.2.3.1. Gradul de restructurare necesar
(214)
Comunicarea privind restructurarea stabilește normele privind ajutoarele de stat aplicabile restructurării instituțiilor financiare în cazul în care măsurile sunt notificate Comisiei la 31 decembrie 2010 sau anterior. Prin urmare, planul de restructurare modificat al HSH va fi evaluat în temeiul acestor norme. În conformitate cu Comunicarea privind restructurarea, pentru a fi compatibilă cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, în contextul actualei crize financiare, restructurarea unei instituții financiare trebuie:
(i)
să conducă la restabilirea pe termen lung a viabilității instituției;
(ii)
să includă o contribuție proprie suficientă a beneficiarului (repartizarea sarcinilor);
(iii)
să conțină suficiente măsuri de limitare a denaturării concurenței.
(215)
În conformitate cu practicile din în perioada de criză financiară, atunci când evaluează cerințele de restructurare, Comisia nu adaugă la valoarea ajutorului și valoarea garanțiilor pentru asigurarea de lichiditate.
9.2.3.2. Restabilirea viabilității pe termen lung
(216)
Decizia de inițiere a procedurii a ridicat îndoieli cu privire la capacitatea HSH de a-și restabili viabilitatea pe termen lung. Aceste îndoieli au fost confirmate de o analiză aprofundată privind viabilitatea, efectuată după adoptarea deciziei de inițiere a procedurii.
(217)
În decizia de inițiere a procedurii au fost identificate trei aspecte principale reprezentând deficiențe majore susceptibile să pună în pericol viabilitatea pe termen lung a HSH și care nu au fost abordate în mod corespunzător în planul de restructurare inițial: (a) dependența HSH de finanțări interbancare, (b) dependența HSH de activități volatile și ciclice și (c) dimensiunea considerabilă a activităților sale pe piețele de capital, în raport cu activitățile sale bancare. De asemenea, au existat îndoieli și cu privire la sustenabilitatea ratelor de creștere și a altor ipoteze utilizate în planul de restructurare.
(218)
În ceea ce privește situația finanțării HSH, analiza efectuată a evidențiat următoarele aspecte: (a) o structură de finanțare deficitară, cu surse limitate de finanțare stabilă pe termen lung, în special din motivul că obligațiunile garantate păstrate cu drept dobândit ajung progresiv la scadență și trebuie refinanțate, (b) un grad ridicat de dependență față de casele de economii, ca sursă de finanțare preferată și (c) o lipsă a finanțărilor în USD.
(219)
Decizia de inițiere a procedurii (70) a subliniat necesitatea ca HSH să obțină o refinanțare pentru o sumă de [60-110] de miliarde EUR finanțare interbancară care ajunge la scadență până în 2014 și a pus sub semnul întrebării capacitatea HSH de a realiza acest lucru. Comisia a identificat o diferență de aproximativ [15-30] de miliarde EUR pentru care HSH nu a planificat și nu a alocat surse de finanțare specifice. Astfel cum s-a arătat la punctul (54) planul de finanțare al HSH releva o diferență de 48 miliarde EUR, care poate fi ajustată pe baza ipotezelor privind capitalul propriu și a instrumentelor derivate, în conformitate cu nivelurile istorice la aproximativ [15-30] miliarde EUR necesar de finanțare neacoperit. Totuși, reducerea suplimentară a bilanțului grupului, de 34 de miliarde EUR până la 120 de miliarde EUR la sfârșitul anului 2014 (spre deosebire de 150 de miliarde EUR în planul de restructurare inițial) va reduce nevoile de finanțare interbancară și va elimina presiunea aspra situației HSH în materie de finanțare. Astfel, deficitul de finanțare pentru care HSH nu a putut fi identifica nicio sursă de finanțare specifică, va fi acoperit. De asemenea, HSH a demonstrat că ipotezele sale privind nivelul estimat al depozitelor (sold mediu permanent, Bodensatz) sunt prudente comparativ cu nivelurile actuale și cele istorice ale finanțării din această sursă. Prin urmare, Comisia consideră că suma de [15-25] de miliarde EUR din necesarul de finanțare neacoperit de sursele de finanțare alocate poate fi acoperită prin capitalul propriu, depozitele excedentare și finanțările pe termen scurt (credite garantate sau negarantate), fără să existe un impact negativ asupra costurilor de finanțare ale HSH. Astfel, HSH nu va trebui să găsească noi surse de finanțare și se va putea baza pe sursele existente deja identificate pentru întregul necesar de finanțare până în 2014.
(220)
În ceea ce privește dependența de casele de economii ca sursă privilegiată de finanțare [astfel cum se arată la punctul (95)], Comisia menționează că reducerea profilului de risc al HSH va diminua și importanța acestei surse în comparație cu altele. Reducerea suplimentară a bilanțului, prevăzută în planul de restructurare modificat [30 de miliarde EUR reducere suplimentară față de planul de restructurare inițial, a se vedea punctul (50) va atenua considerabil nevoile de noi finanțări și deficitul de finanțare. Finanțarea din diferite surse estimată pentru sfârșitul perioadei de restructurare [astfel cum este descrisă în tabelul 7 și la punctul (93)] reduce dependența HSH de creditele negarantate pe termen scurt, prin urmare și expunerea acesteia la o criză de lichiditate. De asemenea, HSH se va axa mai mult, pentru finanțarea în termeni relativi, pe obligațiunile garantate, care în Germania respectă cerințe stricte de emisiune și pot fi considerate drept o sursă de finanțare stabilă și relativ ieftină.
(221)
Lipsa finanțărilor în USD constituie o altă deficiență importantă în profilul de activitate al HSH. La sfârșitul anului 2010, aproximativ [20-30]% din activele totale ale HSH erau denominate în dolari, ridicându-se la valoarea de [50-70] miliarde USD, din care numai [15-20] miliarde USD [sau 20-25 %] erau finanțate direct în USD. Această deficiență este acoperită prin tranzacții cu swapuri valutare care se efectuează în mod continuu. Ca urmare a extinderii constante a bazei de swapuri valutare EUR/USD după declanșarea crizei financiare, această strategie de finanțare costă cu aproximativ [20-30] pb în plus față de o strategie de finanțare bazată de finanțările denominate în USD. De asemenea, strategia presupune o serie de riscuri, inclusiv (a) potențiale costuri suplimentare rezultate din neconcordanțe probabile între fluxurile de numerar reale și anticipate în USD, (b) volatilitatea sporită a situației lichidității pe termen scurt din cauza obligațiilor privind apelurile în marjă legate de situația swapurilor (71) și (c) expunerea crescută la riscul de credit al contrapartidei ca urmare a faptului că tranzacțiile cu swapuri se încheie pe piața extrabursieră, iar HSH suportă întregul risc de credit al contrapartidei pentru aceste tranzacții. Totuși, faptul că reducerea profilului de risc al HSH va avea loc, în principal, în segmente care generează active denominate în USD (adică finanțări pentru sectorul aviației, sectorul naval și cel imobiliar internațional), constituie, de asemenea, un pas înainte spre reducerea nevoii de finanțare în USD. În plus, HSH s-a angajat să dezvolte partea din activitatea în USD a băncii principale care este refinanțată prin finanțări în USD cel puțin până la […]% până în 2014.
(222)
În concluzie, măsurile propuse răspund preocupărilor identificate de către Comisie. Aceste măsuri ar trebui să asigure că HSH se află pe direcția corectă pentru dezvoltarea unei finanțări mai durabile și mai stabile din surse diferite, din punctul de vedere al volumelor, scadențelor, priorității, garanției și al monedei. Angajamentul de a atinge o rată de finanțare stabilă netă și o rată de acoperire a lichidității […] până în 2012, înaintea termenului-limită impus, în legătură cu punerea în aplicare a acestor două rate, de către Comitetul de la Basel privind regulamentul bancar, va permite monitorizarea progreselor HSH în acest domeniu și ar trebui să contribuie la asigurarea ca HSH să continue îmbunătățirea calității și stabilității finanțărilor sale și să păstreze un exces de lichiditate suficient în caz de stres.
(223)
Decizia de inițiere a procedurii (72) a pus sub semnul întrebării capacitatea HSH de a-și asigura viabilitatea pe termen lung prin concentrarea asupra extinderii segmentelor de activitate care au un caracter ciclic și volatil (73). Analiza aprofundată a viabilității a întărit aceste îndoieli, evidențiind o proporție în creștere a veniturilor nete din dobânzi ale HSH, care urmează să fie generate de activitățile volatile și ciclice (74). Importanța relativă a finanțărilor din sectorul naval și cel al aviației a fost considerată ca fiind deosebit de problematică. Totuși, planul de restructurare modificat ia în considerare în mod corect caracterul ciclic al activelor, menținând în același timp activitățile HSH pentru sectorul naval.
(224)
Reducerea suplimentară cu [30-35] de miliarde EUR a activelor va fi asigurată în totalitate de banca principală (până la obiectivul de 82 miliarde EUR în 2014), în special din activitățile cu caracter ciclic și volatil. HSH va înceta activitățile de finanțare în sectorul aeronavelor. Activele existente finanțate în acest sector, care se ridică la [3-8] miliarde EUR, vor fi transferate la unitatea de restructurare la sfârșitul anului [2011-2012] și lichidate. HSH se obligă să nu mai genereze activități noi în acest domeniu. De asemenea, HSH s-a angajat să își restrângă unitatea de finanțare pentru sectorul naval la un total al activelor de 15 miliarde EUR în banca principală, până la sfârșitul anului 2014. Reducerea se va realiza prin transferul unei sume suplimentare de [0,5-2] miliarde EUR către unitatea de restructurare, până la sfârșitul anului [2011-2012] și prin limitarea volumelor noilor activități. Această sumă totală de 15 miliarde EUR din activele finanțate în sectorul naval și aerian este comparabilă cu suma de [25-30] de miliarde din 2008.
(225)
Activele totale ale unității de servicii pentru sectorul imobiliar vor fi, de asemenea, reduse, până la 13 miliarde EUR la sfârșitul anului 2014, deoarece activitățile internaționale în domeniul imobiliar ale clienților germani persoane juridice vor înceta, iar alte activități noi vor fi limitate. Activitățile unității de servicii pentru persoane juridice vor scădea semnificativ până în 2014, din cauza volumelor mai reduse ale noilor activități.
(226)
Această reducere absolută va fi însoțită de o îmbunătățire a proceselor HSH de gestionare a riscurilor. În mod special, HSH se angajează într-un proces de diminuare a riscurilor individuale, îndeosebi pe segmentul naval. De asemenea, HSH s-a angajat să reducă expunerile individuale considerabile, existente în prezent, la […] milioane EUR și să limiteze noile expuneri individuale la un maximum de […] milioane EUR.
(227)
La punctul 62 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat preocuparea față de volumul operațiunilor HSH pe piețele de capital, care au fost considerate ca rămânând disproporționat de mari, în pofida reorientării către activitățile regionale. În mod special, la dificultățile HSH au contribuit tranzacțiile în nume propriu.
(228)
Reducerea bilanțului HSH va conduce la o diminuare cât se poate de substanțială a operațiunilor desfășurate pe piețele de capital. Aceste operațiuni se vor reduce până la [25-35] miliarde EUR în active ale băncii principale, până în 2014. Această cifră este comparabilă cu valoarea de 98,8 miliarde EUR din 2008. În plus, Germania a promis că HSH nu se va mai angaja în tranzacții în nume propriu. HSH se va angaja în activități comerciale doar în măsura în care acestea sunt necesare pentru a răspunde comenzilor clienților, pentru a asigura activitățile clienților sau în scopuri legate de gestionarea lichidităților și de gestionarea bilanțului (în fiecare caz, până la un prag exprimat ca valoare maximă expusă riscului). În consecință, aceste măsuri răspund preocupărilor exprimate în decizia de inițiere a procedurii.
(229)
Structura deficitară a capitalului HSH constituie un alt obstacol potențial pentru viabilitatea pe termen lung a grupului. Caracterul adecvat al capitalizării reduse prevăzute pentru sfârșitul perioadei de restructurare în planul de restructurare inițial (rata capitalului de rangul 1 de [aproximativ 9 %]) este discutabilă, în special în ceea ce privește (a) caracterul ciclic și volatil al profilului de activitate al HSH, care impune o rezervă suplimentară de capital pentru a absorbi pierderile corelate periodice mai mari, (b) impactul crizei financiare asupra capitalului HSH (75) și (c) introducerea noilor norme Basel III care vor ridica semnificativ noile niveluri ale capitalului minim (76) impuse de autoritățile de reglementare. De asemenea, se poate presupune că operatorii de pe piață, în special instituțiile care ar putea oferi finanțare negarantată interbancară, se vor aștepta la rate mai mari ale capitalului.
(230)
Reducerea suplimentară a profilului de risc al HSH, reținerea profitului și majorarea cu 500 de milioane EUR a capitalului în 2013 vor îmbunătăți substanțial capitalizarea grupului HSH. La sfârșitul anului 2014, rata capitalului propriu comun al HSH se estimează că va depăși 10 %, iar rata capitalului de rangul 1 va fi de peste 12 %. Aceste cifre sunt comparabile cu nivelurile de [aproximativ 7]% și, respectiv, [aproximativ 9]% ale ratelor prevăzute în planul inițial și se apropie mai mult de noile cerințe ale standardelor în curs de apariție privind capitalul băncilor. Cu toate că o parte a acestor îmbunătățiri se datorează reducerii încă semnificative a activelor ponderate în funcție de risc, generată de garanția de risc, în orice caz, situația capitalului se va îmbunătăți. Îmbunătățirea trebuie pusă în contextul reducerii profilului de risc al bilanțului HSH, în special al reducerii proporției de active cu puternic caracter ciclic.
(231)
De asemenea, una dintre cerințele care vor fi impuse de Comisie ca o condiție pentru a se concluziona că remunerarea garanției de risc și recuperarea sunt compatibile, este ca HSH să nu poată anula garanția de risc în perioada de restructurare dacă anularea ar determina o scădere a ratei capitalului propriu comun sub nivelurile stabilite, în mod special sub 10 % la 31 decembrie 2014 (a se vedea punctul (203)]. Această măsură de protecție oferă siguranța că HSH poate menține niveluri adecvate ale capitalizării pe durata restructurării, chiar în cazul unei deteriorări a situației economice. Mecanismul ar trebui să ajute HSH să recâștige încrederea omologilor de pe piață. Planul HSH prevede că HSH va elimina complet garanția până în [2014-2016], când rata capitalului propriu comun se estimează că va depăși [ 10 %].
(232)
În concluzie, situația capitalului HSH este îmbunătățită prin măsurile propuse, astfel încât aceasta se aliniază noilor standarde internaționale emergente. Ratele de capital îmbunătățite și rezistența mai mare la stres vor avea un impact pozitiv asupra costurilor de finanțare ale HSH pe termen mediu.
(233)
Decizia de inițiere a procedurii (punctele 60 și 63) a prezentat îndoielile cu privire la sustenabilitatea anumitor ipoteze utilizate în planurile elaborate de HSH. Aceste îndoieli se refereau, în special, la ipotezele privind (a) dezvoltarea principalelor segmente de activitate; (b) creșterea veniturilor, altele decât veniturile din dobânzi; (c) marjele pentru segmentele principale de activitate și (d) evoluția provizioanelor pentru pierderi din împrumuturi.
(234)
Comisia a apreciat drept prea optimiste ipotezele privind dezvoltarea, în special în legătură cu segmentul naval, al transporturilor și al serviciilor pentru persoane juridice. Capacitatea HSH de a realiza veniturile totale planificate a fost, așadar, pusă sub semnul întrebării. Planul de restructurare revizuit se bazează însă pe ipoteze mai rezonabile de creștere pentru segmentul naval și cel al serviciilor pentru persoane juridice (a se vedea tabelul 5 de mai sus). În plus, având în vedere faptul că HSH își încetează în prezent activitatea de finanțare în sectorul aviației, problema creșterii în acest segment a fost, de asemenea, soluționată. Astfel cum se arată în tabelele 5 și 6, ratele de creștere utilizate pentru planificarea segmentului naval și a celui de servicii pentru persoane juridice sunt mult inferioare celor utilizate în planul de restructurare inițial de la 1 septembrie 2009. De asemenea, aceste rate corespund volumelor absolute care sunt considerate mai rezonabil de realizat pentru HSH în aceste sectoare, ținând seama de cota de piață a acesteia și de volumul global al pieței.
(235)
De asemenea, HSH și-a revizuit ipotezele privind creșterea veniturilor din alte surse decât din dobânzi. În medie, în perioada 2010-2014, se estimează că veniturile din alte surse decât din dobânzi, vor reprezenta aproximativ [7-12] % din veniturile nete din dobânzi ale băncii principale. Acest obiectiv ar trebui, să poată fi atins, având în vedere planul HSH de îmbunătățire a vânzării încrucișate de produse între divizia dedicată activităților pe piețele financiare și alte unități ale grupului.
(236)
Decizia de inițiere a procedurii a pus sub semnul întrebării ipotezele privind marjele, utilizate în planul inițial. Totuși, marjele noilor activități la sfârșitul anului 2010 au fost, în realitate, mai mari decât se anticipase inițial, iar ipotezele utilizate în planificare au fost ajustate corespunzător pentru a reflecta acest aspect.
(237)
Decizia de inițiere a procedurii a pus sub semnul întrebării capacitatea HSH de a face față următoarei recesiuni economice fără a recurge din nou la ajutorul statului, adică viabilitatea sa pe termen lung. Acest scepticism a fost determinat de următoarele deficiențe: (a) o structură fragilă a finanțării, în special viitorul deficit de finanțare semnificativ și o lipsă cronică de finanțare în USD, (b) axarea pe activități ciclice și volatile care ar putea crea considerabile pierderi combinate periodice și (c) o capitalizare prea redusă pentru a putea absorbi aceste pierderi. Cu toate acestea, măsurile suplimentare propuse, incluse în planul de restructurare modificat, răspund îndoielilor Comisiei. Noul plan a fost elaborat pe baza unor ipoteze mai realiste și mai credibile, prin urmare oferă o imagine mai credibilă a viabilității HSH. Imaginea rezultată este aceea a unei bănci care, până la sfârșitul perioadei de restructurare, va fi capitalizată în mod adecvat, o proporție mai redusă a operațiunilor sale fiind orientată către segmente cu puternic caracter ciclic și cu o poziție a finanțării stabilizată, chiar dacă încă dificilă, dar cu instrumente de monitorizare (rata de finanțare stabilă netă și proporția finanțărilor în USD) care ar trebui să contribuie la menținerea accentului pe îmbunătățirea continuă pe termen mediu. Din aceste considerente, HSH ar trebui să beneficieze acum de baza de capital și de situația de finanțare necesară pentru a putea face față unei recesiuni economice fără a recurge la ajutorul statului. În privința rentabilității generale a HSH, planul de restructurare modificat arată că rentabilitatea capitalului HSH în cursul perioadei de restructurare va ajunge până la [5-10]% în 2014 (77). Această cifră este redusă în termeni absoluți, dar ar trebui să fie mai stabilă ca urmare a reducerii semnificative a profilului de risc al HSH, așadar ar trebui considerată ca fiind mult îmbunătățită față de nivelurile observate în deceniul anterior crizei.
9.2.3.3. Contribuția proprie și repartizarea sarcinilor între acționarii minoritari
(238)
Comunicarea privind restructurarea arată că, pentru a limita denaturarea concurenței și a preveni hazardul moral, (a) costurile de restructurare și (b) cuantumul ajutorului ar trebui limitate și ar trebui să existe o contribuție proprie semnificativă. De asemenea, Comunicarea privind restructurarea arată că, pentru menținerea ajutorului limitat la un nivel minim, băncile ar trebui, în primul rând, să își utilizeze propriile resurse pentru finanțarea restructurării. Costurile aferente restructurării nu ar trebui suportate doar de către stat, ci și de cei care au investit în instituție, inclusiv de acționarii și titularii obligațiunilor subordonate.
9.2.3.3.1. Contribuția proprie, repartizarea sarcinilor și limitarea la minimum a ajutorului
(239)
La punctul 65 din decizia de inițiere a procedurii, Comisia menționa că volumul vânzărilor care urmau să servească drept contribuție proprie a instituției nu este clar. Germania s-a angajat că HSH va vinde un număr de [100-120] de filiale până la sfârșitul perioadei de restructurare. În plus, HSH a vândut deja [30-40] din cele [100-120] de filiale și estimează că va încheia toate vânzările până cel târziu la […]. Veniturile și profiturile astfel generate vor fi utilizate pentru acoperirea costurilor de restructurare. Participațiile financiare care urmează să fie vândute sunt menționate în anexa III și includ, printre altele, HSH Real Estate AG, […], DekaBank și […] care sunt cele mai mari filiale ale HSH.
(240)
De asemenea, Germania s-a angajat că HSH nu va efectua nicio achiziție până la 31 decembrie 2014.
(241)
Comisia consideră că măsurile privind contribuția proprie, prezentate la punctele (239) și (240), nu oferă siguranța că, în situația financiară actuală a HSH, aceasta își aduce contribuția proprie maximă la costurile de restructurare. În mod special, Comisia consideră că, în conformitate cu punctul 26 din Comunicarea privind restructurarea, în contextul unei restructurări, compensarea discreționară a pierderilor de către băncile beneficiare (de exemplu prin eliberarea rezervelor sau reducerea capitalului propriu) în scopul garantării plății dividendelor și cupoanelor la împrumuturi subordonate în curs nu este, în principiu, compatibilă cu obiectivul de limitare la minimum a cuantumului ajutorului. În mod special, instrumentele financiare cu componente de capital propriu ar trebui să participe la pierderile înregistrate.
(242)
Deoarece Germania refuză să propună măsuri suplimentare privind contribuția proprie, măsura de ajutor nu poate fi aprobată ca fiind compatibilă în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Totuși, aceste măsuri pot fi impuse prin anexarea unor condiții la decizie.
(243)
Astfel, pe durata etapei de restructurare, Comisia ar trebui să impună condiția ca HSH să nu efectueze nicio plată cu privire la instrumente de capitaluri propriu legate de profit (de exemplu, instrumente financiare hibride și certificate de participare la profit), în măsura în care aceste plăți nu reprezintă obligații în baza unui contract sau a unei legi. De asemenea, ca parte a acestei interdicții privind plata dividendelor, Comisia consideră că, în cazul în care bilanțul HSH, fără ajustarea rezervelor și fără rezultate reportate, indică o pierdere, instrumentele respective trebuie să participe la pierdere. Nu ar trebui să existe nicio participare la pierderile reportate din anii precedenți.
(244)
Pentru a asigura nivelul maxim de participare a proprietarilor HSH la reconstituirea bazei de capital corespunzătoare pe durata restructurării [a se vedea punctele (229)-(231)], Comisia va considera, de asemenea, că orice plată de dividende în perioada de restructurare ar încălca principiul privind limitarea la minimul necesar a cuantumului ajutorului. Prin urmare, Comisia apreciază că HSH nu ar trebui să plătească dividende până la exercițiul financiar 2014, inclusiv.
9.2.3.3.2. Repartizarea sarcinilor în ceea ce privește acționarii minoritari
(245)
În decizia de inițiere a procedurii (punctele 66-72), Comisia a formulat concluzia preliminară că acționarii minoritari care nu au participat la recapitalizarea HSH din mai 2009 nu și-au diluat suficient participațiile. Planul de restructurare inițial nu a inclus o suficientă repartizare a sarcinilor pentru ca ajutorul acordat HSH să fie considerat compatibil. De asemenea, Comisia a pus în discuție faptul că acționarii minoritari înșiși ar fi putut beneficia de ajutorul statului prin menținerea unui nivel ridicat al participațiilor în cadrul HSH. Comisia a constatat că măsura ar putea include un potențial ajutor indirect pentru acționarii minoritari, care ar fi ilegal în lipsa unor mecanisme care să asigure o repartizare adecvată a sarcinilor (punctul 73 din decizia de inițiere a procedurii).
(246)
Asociațiile de case de economii au afirmat că în niciun caz de recapitalizare precedent Comisia nu a examinat efectele secundare indirecte ale ajutorului [a se vedea punctul (129)]; Comisia subliniază că, în realitate, a examinat în mai multe decizii ajutorul indirect implicat în diverse alte măsuri de ajutor (78).
(247)
Comisia amintește că, potrivit jurisprudenței consacrate, în articolul 107 alineatul (1) din TFUE nu se face distincție între măsurile de intervenție a statului prin referire la cauzele sau scopurile acestora, acestea fiind definite în funcție de efectele pe care le produc (79). Avantajul conferit în mod indirect acționarilor minoritari a fost creat ca rezultat al renunțării de către acționarii publici la acea parte din participațiile în cadrul HSH pe care aceștia ar fi primit-o dacă prețul noilor acțiuni ar fost stabilit corect. Există o legătură de cauzalitate între ajutorul acordat în favoarea HSH din resurse ale statului și avantajul conferit acționarilor minoritari.
(248)
De asemenea, Comisia nu este de acord cu argumentul potrivit căruia avantajul conferit acționarilor minoritari nu este imputabil statului deoarece decizia cu privire la recapitalizare, inclusiv numărul și prețul unitar al acțiunilor, a fost adoptată de adunarea generală a acționarilor [a se vedea punctul (128)]. La această adunare acționarii publici au participat în calitate de acționari și au acționat din poziția de organisme publice (80). La vremea respectivă a avut loc o dezbatere publică privind viitorul HSH.
(249)
Principalele observații ale Germaniei și ale acționarilor minoritari gravitează în jurul argumentului că o diluare mai redusă nu constituie ajutor și că, în orice caz, diluarea este pur și simplu rezultatul parametrilor aleși pentru majorarea de capital, și anume numărul de acțiuni și prețul lor. De asemenea, în legătură cu acești parametri, Germania și acționarii minoritari au subliniat faptul că evaluarea a fost efectuată în conformitate cu standardele de evaluare recunoscute, de către PwC care este o societate respectată. Evaluarea s-a bazat pe ipoteza că HSH va reveni la un rating A în 2013, această revenire fiind considerată o premisă rezonabilă. Asociațiile de case de economii și Flowers împărtășesc opinia Germaniei privind evaluarea și susțin că prețul de emisiune al noilor acțiuni a fost, în realitate, prea scăzut.
(250)
Comisia nu pune în discuție faptul că PwC este o societate respectată și a efectuat evaluarea HSH în conformitate cu standardele de evaluare recunoscute. Cu toate acestea, Comisia susține că la evaluarea HSH nu s-a ținut seama de mai multe aspecte care, dacă ar fi fost luate în considerare, ar fi condus la o valoarea mai scăzută a HSH.
(251)
Raportul de evaluare al PwC („raportul de evaluare”) a fost prezentat la 15 mai 2009 (81). La 30 aprilie 2009, Germania a notificat Comisiei măsurile de ajutor de stat acordate în favoarea HSH, dat fiind faptul că HSH se afla în pericol de a nu putea îndeplini cerințele privind capitalul de reglementare. La acel moment, era evident că HSH va trebui să facă obiectul unei restructurări substanțiale și să ofere măsuri compensatorii pentru denaturările concurenței care ar putea fi cauzate de măsurile de ajutor. Evaluarea efectuată de PwC s-a bazat pe un plan de afaceri care nu lua în considerare toate aceste aspecte. În rezumatul (82) raportului de evaluare, PwC menționa în mod explicit că evaluarea se bazează pe planurile HSH, care prevedeau o normalizare a piețelor în 2011. Această estimare nu poate fi considerată prudentă.
(252)
În plus, evaluarea a fost efectuată pe baza ipotezei că HSH va reveni la un rating A în 2013. În raportul de evaluare, PwC menționa în mod explicit că, la 6 mai 2009, S&P a retrogradat HSH de la A la BBB + cu perspectivă negativă (83) și că această retrogradare nu s-a reflectat în planul de finanțare pe care s-a bazat evaluarea, în consecință nu a fost luată în considerare la calcularea valorii indicative a HSH. În plus, PwC arăta că, având în vedere viitoarea examinare a ajutorului de stat, se putea estima că, pentru a asigura compatibilitatea măsurilor de ajutor, vor fi impuse cerințe care ar putea avea un impact considerabil asupra planului de afaceri al HSH. De asemenea, PwC menționa că, având în vedere condițiile economice generale existente în sectoarele importante pentru HSH (sectorul naval, sectorul aviației) și restricțiile de pe piața de capital (finanțarea) fac ca evoluțiile viitoare să fie dificil de preconizat.
(253)
În sfârșit, trebuie menționat faptul că evaluarea a fost efectuată pe baza ipotezei că se va pune în aplicare garanția de risc. În absența acestei garanții, recuperarea valorii economice reale nu ar fi putut avea loc, iar dimensiunea recapitalizării necesare ar fi trebuit să fie extinsă, prin urmare ipotezele referitoare la rating ar fi trebuit să fie revizuite. PwC a calculat, de asemenea, valoarea HSH în cazul în care garanția de risc nu ar fi fost pusă în aplicare (84), ajungând la o valoare a HSH între [0,8-1,2] miliarde EUR și [1,5-2] miliarde EUR, care corespunde unui preț unitar al acțiunilor variind între [ 9] și [ 22] EUR. Pe baza acestor fapte, Comisia continuă să considere că prețul acțiunilor nou emise a fost mult prea ridicat.
(254)
Acționarii minoritari au afirmat, de asemenea, că în decizia privind HRE, Comisia a acceptat un preț al acțiunilor noi mai mare decât cotația bursieră, fără a pune în discuție adecvarea acestui preț în privința repartizării sarcinilor. Acționarii minoritari susțin că nici problema prețului unitar al acțiunilor deținute în cadrul HSH nu ar mai trebui, în consecință, examinată. Comisia consideră că cele două cazuri nu sunt comparabile. În cazul HRE s-au luat o serie de măsuri care au condus la o naționalizare totală a instituției. Principala diferență între cele două cazuri constă în faptul că HRE a fost luată în proprietatea statului iar statul a achiziționat acțiuni la un preț bazat pe valoarea societății fără includerea sprijinului din partea statului (85). Situația nu este similară în cazul HSH. Evaluarea HSH pentru stabilirea prețului acțiunilor nou emise a fost efectuată pe baza ipotezei că se va pune în aplicare garanția de risc de 10 miliarde EUR. Această ipoteză a influențat, probabil, în mod semnificativ, rezultatul evaluării.
(255)
De asemenea, acționarii minoritari au explicat că, în 2008, au sprijinit HSH cu contribuții financiare importante și nu ar mai fi putut participa la recapitalizarea din aprilie 2009. Ei susțin că nu erau obligați să participe, întrucât opțiunea privind achiziția noilor acțiuni nu implică obligația de cumpărare.
(256)
Comisia înțelege că asociațiile de case de economii au beneficiat de o opțiune privind achiziția noilor acțiuni și că nu erau obligate să exercite acest drept. Totuși, Comisia nu poate trata sprijinul financiar acordat HSH de către acționarii minoritari în 2008 drept contribuție la repartizarea sarcinilor în contextul măsurilor de ajutor acordate în favoarea HSH în mai și iunie 2009. Sprijinul acordat HSH în 2008 a fost o consecință a deciziei de efectuare a investiției, adoptată de acționarii minoritari la acel moment. Comisia nu consideră că există o legătură între măsurile de capital din 2008 și măsurile de ajutor din 2009.
(257)
Comisia nu acceptă observațiile asociațiilor de case de economii care afirmă că ele nu desfășoară activități economice și, prin urmare, nu pot fi tratate ca întreprinderi în ceea ce privește legislația privind ajutoarele de stat [a se vedea punctul (128)]. Casele de economii din Schleswig-Holstein desfășoară o activitate economică (86). Acestea și-au grupat interesele economice în asociațiile de case de economii. Asociațiile de case de economii prestează servicii pentru casele de economii din Schleswig-Holstein și dețin participații/acțiuni în numele caselor de economii, cum este cazul acțiunilor deținute în cadrul HSH Nordbank. Dacă valoarea participațiilor caselor de economii la asociații ar crește, valoarea caselor de economii ar crește la rândul său. Asociațiile de case de economii și casele de economii membre ale acestor asociații formează o unitate economică. Orice avantaj conferit asociațiilor este, totodată, un avantaj conferit caselor de economii din Schleswig-Holstein. Prin urmare, asociațiile de case de economii care, din punct de vedere economic, se pot identifica în totalitate cu casele de economii din Schleswig-Holstein, pot fi considerate beneficiare ale ajutorului de stat, în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(258)
Observațiile primite din partea Germaniei și a părților terțe nu au înlăturat îndoielile Comisiei privind insuficiența repartizarea sarcinilor în ceea ce îi privește pe acționarii minoritari. Comisia este încă de părere că acționarii minoritari care nu au participat la recapitalizarea din 2009 a HSH nu au suferit o diluare suficientă a participațiilor, întrucât numărul de acțiuni alocat acționarilor publici în contextul recapitalizării nu a fost stabilit pe baza unei evaluări corecte a HSH la momentul respectiv. Cu toate acestea, Comisia constată că planul de restructurare modificat conține măsuri suplimentare care îmbunătățesc semnificativ repartizarea sarcinilor în ceea ce îi privește pe acționarii minoritari.
(259)
În special, măsurile suplimentare privind remunerarea garanției de risc, impuse de către Comisie [punctele (202)-(208)] vor spori gradul de repartizare a sarcinilor. Remunerarea suplimentară a garanției de risc, constând în prima suplimentară și în plata unei sume forfetare de 500 milioane EUR în acțiuni, va avea două consecințe importante. În primul rând, creșterea valorii absolute a plăților de remunerare către acționarii publici va determina reducerea profiturilor repartizabile ale HSH, prin urmare și valoarea HSH pentru acționarii săi. În al doilea rând, plata sumei forfetare de 500 milioane EUR în acțiuni va dilua participațiile acționarilor minoritari, acestea scăzând de la 16,8 % în prezent până la aproximativ 14-15 % (în funcție de evaluarea prețului acțiunilor).
(260)
În plus față de efectul condițiilor impuse în privința remunerării garanției de risc, repartizarea sarcinilor în ceea ce îi privește pe acționarii minoritari va fi, de asemenea, îmbunătățită ca urmare a restricției privind remunerarea instrumentelor de capital, descrisă la punctele (241) - (244). Valoarea HSH pentru acționarii săi depinde de fluxurile de numerar viitoare, iar aceste fluxuri de numerar, sub forma dividendelor, nu se vor plăti până în 2014. Prin urmare, restricțiile privind programarea fluxurilor de numerar viitoare, impuse de către Comisie, vor conduce la creșterea gradului de repartizare a sarcinilor în ceea ce îi privește pe acționarii minoritari.
(261)
Comisia consideră că, deși repartizarea sarcinilor în ceea ce îi privește pe acționarii minoritari a fost semnificativ îmbunătățită în planul de restructurare modificat și prin condițiile impuse de Comisie, măsurile nu asigură un grad maxim de repartizare a sarcinilor în privința acestora. Având în vedere că Germania refuză să propună măsuri suplimentare privind repartizarea sarcinilor, măsura de ajutor nu poate fi aprobată ca fiind compatibilă în sensul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999. Astfel, ajutorul acordat indirect acționarilor minoritari va trebui să fie considerat incompatibil, în afara cazului în care se pot găsi alte măsuri care să îmbunătățească partajarea sarcinii între acționarii minoritari.
(262)
Având în vedere eventualul avantaj al acționarilor minoritari, precum și necesitatea repartizării adecvate a sarcinilor, Comisia consideră că este necesară o prelungire a interdicției privind plata dividendelor după anul 2014. Totuși, pentru a fi proporțională, interdicția privind plata dividendelor ar trebui să fie limitată. În acest scop, Comisia ar trebui să impună condiția ca, în perioada 1 ianuarie 2015-31 decembrie 2016, plata dividendelor să nu depășească 50 % din surplusul anual pentru exercițiul financiar precedent. De asemenea, plata dividendelor ar trebui să fie permisă în această perioadă numai în măsura în care nu pune în pericol conformitatea cu dispozițiile Basel III privind cerințele de capital, pe termen mediu, pentru instituțiile de credit.
9.2.3.3.3. Concluzie privind contribuția proprie și repartizarea sarcinilor în ceea ce îi privește pe acționarii minoritari
(263)
Comisia concluzionează că este posibil să se ajungă la o contribuție proprie adecvată și o repartizare corectă a sarcinilor în ceea ce îi privește pe acționarii minoritari și că, în consecință, ajutorul poate fi considerat compatibil, sub rezerva condițiilor descrise la punctele (262), (202) - (208) și (241) - (244).
9.2.3.4. Măsuri de limitare a denaturării concurenței
(264)
Comunicarea privind restructurarea prevede ca planul de restructurare să conțină măsuri de limitare a denaturării concurenței și de asigurare a unui sector bancar competitiv. Punctul 30 din Comunicarea privind restructurarea prevede că măsurile de limitare a denaturării concurenței create ca urmare a ajutorului ar trebui să fie adaptate în mod special denaturărilor identificate pe piețele pe care operează banca beneficiară ca rezultat al restabilirii viabilității după restructurare. În evaluarea efectuată, Comisia ar trebui să ia în considerare, ca punct de plecare, dimensiunea, amplitudinea și sfera de aplicare a activităților HSH.
(265)
În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a considerat că măsurile propuse în legătură cu denaturarea concurenței sunt insuficiente. Totuși, planul de restructurare modificat prevede mai multe măsuri în această direcție.
(266)
În planul de restructurare modificat, reducerea prevăzută a bilanțului a crescut semnificativ în comparație cu planul de restructurare inițial. Până la sfârșitul anului 2014, HSH își va reduce bilanțul cu 61 % comparativ cu anul 2008 (87). Reducerea cu mai mult de jumătate este adecvată, având în vedere denaturările concurenței care decurg din valoarea ridicată a ajutorului primit de HSH. Reducerea este conformă cu practica decizională a Comisiei în legătură cu ajutoarele de valoare comparabilă, în termeni relativi. Totuși, în cazul HSH, necesitatea restructurării și a reducerii bilanțului este deosebit de mare, având în vedere partajarea insuficientă a sarcinii din cauza recuperării insuficiente. Reducerea completează angajamentul HSH de a vinde majoritatea participațiilor pe care le deține.
(267)
De asemenea, HSH și-a asumat angajamentul de a reduce numărul de sucursale sau reprezentanțe internaționale de la 21 la 6 și numărul de sucursale naționale de la 9 la 7. Celelalte sucursalele sau reprezentanțele de la Londra și New York vor fi, de asemenea, reduse semnificativ, iar sucursala de la Luxemburg va fi păstrată exclusiv ca sucursală a unității de restructurare.
(268)
HSH și-a asumat și angajamentul de a respecta o interdicție privind achizițiile pe parcursul perioadei de restructurare (până la 31 decembrie 2014). HSH nu își va extinde activitățile comerciale prin achiziționarea altor firme. Fuziunea băncilor regionale rămâne posibilă, sub rezerva obținerii unei aprobări din partea Comisiei. Conversia creanțelor în acțiuni și alte măsuri obișnuite de gestionare a activelor sunt permise atât timp cât nu conduc la încălcarea interdicției de achiziție. Dacă acționarii publici renunță la controlul asupra HSH, interdicția privind achizițiile se va aplica doar pe parcursul a trei ani. Comisia este de părere că privatizarea va avea un efect pozitiv asupra viabilității HSH și va asigura o concurență eficientă. Prelungirea prea mare a interdicției privind achizițiile după data vânzării ar putea împiedica un posibil proces de privatizare.
(269)
Mai exact, HSH și-a asumat angajamentul de a lua măsuri suplimentare care să vizeze în mod direct denaturarea concurenței pe piețele pe care HSH a dobândit poziții solide pe piață și pe care a planificat să își extindă activitatea. HSH își va întrerupe activitățile comerciale în domeniul serviciilor financiare dedicate sectorului aviației (88). Activele din sectorul aviației, în valoare de [3-8] miliarde EUR, vor fi transferate unității de restructurare sau vor fi vândute la sfârșitul perioadei [2011-2012]. HSH își va reduce, de asemenea, în mod semnificativ activitățile din sectorul naval, imobiliar și al serviciilor pentru persoane juridice. În mod special, pe segmentul naval unde HSH a devenit un furnizor principal de finanțare pentru nave și unde HSH a planificat să se extindă în continuare, HSH își asumă obligația ca, pe parcursul întregii perioade de restructurare, cota sa pe piața globală, reprezentată de activitățile noi de finanțare în sectorul naval, să nu depășească procentul de [ 8]% și să nu devină, prin activitățile noi, unul dintre primii trei furnizori de finanțare în sectorul naval.
(270)
În concluzie, măsurile propuse pentru limitarea denaturării concurenței constituie o îmbunătățire concretă a măsurilor luate de HSH în planul de restructurare inițial și sunt considerate adecvate și suficiente.
9.2.3.5. Concluzie privind restructurarea
(271)
Comisia concluzionează că măsurile de restructurare, inclusiv angajamentele Germaniei prezentate în anexele I și III, sunt de natură să restabilească viabilitatea pe termen lung a HSH, cu o contribuție adecvată din partea HSH, și să compenseze denaturarea concurenței cauzată de măsurile de ajutor în cauză. În condițiile legate de remunerare și de repartizarea sarcinilor care vor fi impuse de Comisie și care sunt specificate în Anexa II, planul de restructurare modificat prevede, de asemenea, repartizarea adecvată și suficientă a sarcinilor și, prin urmare, poate fi considerat compatibil cu piața internă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.
(272)
În sfârșit, Comisia consideră că ajutorul conținut de garanțiile de lichiditate de 17 miliarde EUR oferite de Soffin constituie ajutor de restructurare compatibil, în măsura în care acesta a fost necesar pentru a contracara o disfuncționalitate a pieței, de exemplu de forma colapsului pieței interbancare.
10. POTENȚIALUL BENEFICIU PENTRU ALȚI ACȚIONARI
(273)
Acționarii minoritari au susținut că articolul 7 din regulamentul de procedură ar fi încălcat prin împărțirea procedurii într-un set de proceduri pentru autorizarea măsurilor de ajutor direct în favoarea HSH și un alt set privind ajutorul indirect în favoarea acționarilor minoritari. O decizie negativă privind recapitalizarea, în ceea ce privește participarea asociațiilor de case de economii și a Flowers, ar face ca recapitalizarea să fie incompatibilă. Conform asociațiilor de case de economii, Comisia ar trebui să abordeze problema repartizării sarcinilor în ceea ce îi priește pe acționarii minoritari în contextul evaluării partajării sarcinii în ceea ce privește recapitalizarea.
(274)
Comisia nu este de acord cu acționarii minoritari în ceea ce privește interpretarea regulamentului de procedură. O împărțire a procedurii este posibilă din punct de vedere juridic și a fost aplicată de către Comisie în mai multe cazuri (89). Dacă o singură măsură de ajutor de stat vizează mai mulți beneficiari al căror statut necesită evaluări juridice diferite și poate avea ca rezultat diferite direcții de investigație, procedura formală de investigare poate fi împărțită în scopul eficacității procedurilor.
(275)
Comisia nu este de acord nici cu faptul că o evaluare juridică diferită privind măsura de ajutor în relație cu acționarii minoritari în calitate de beneficiari indirecți ar afecta evaluarea juridică (și compatibilitatea) acestei măsuri de ajutor în relație cu HSH în calitate de beneficiar direct al ajutorului. Comisia face referire la hotărârea pronunțată în cauza C-382/99 Țările de Jos/Comisia (90), în care instanța a confirmat aprecierea Comisiei conform căreia o măsură de ajutor acordată unui beneficiar ar putea fi ajutor compatibil (deoarece respectă regulile de minimis), în timp ce aceeași măsură de ajutor nu este compatibilă în relație cu beneficiarii indirecți și ar trebui recuperată. Comisia menționează că proporționalitatea recapitalizării în relație cu HSH poate fi asigurată prin măsuri adecvate incluse în planul de restructurare, în timp ce orice avantaj acordat acționarilor minoritari prin intermediul unui preț de emisiune excesiv de mare poate fi tratat și corectat în mod diferit, de exemplu prin repartizarea sarcinilor.
(276)
Cu toate acestea, Comisia nu consideră că există niciun motiv pentru împărțirea cazului și poate aborda diferitele aspecte ale măsurii de ajutor într-o singură decizie. Dacă nu ar exista o repartizare suficientă a sarcinii, s-ar putea evalua, de asemenea, orice potențial beneficiu al acționarilor minoritari, astfel cum se menționează în partea operațională a deciziei de inițiere a procedurii. Totuși, având în vedere modificarea remunerării garanției de risc și a măsurilor suplimentare privind partajarea sarcinii, se va obține o reducere substanțială a mizelor acționarilor minoritari și o repartizare suplimentară a sarcinilor, ceea ce reduce semnificativ deficiențele provenite de la evaluarea făcută de PwC și, prin urmare, restabilește repartizarea adecvată a sarcinilor. Având în vedere repartizarea adecvată a sarcinilor, stabilită pe baza condițiilor impuse de prezenta decizie, Comisia este de părere că gradul de repartizare este suficient și, prin urmare, nu va examina în continuare acest aspect.
11. CONCLUZII
(277)
Având în vedere angajamentele asumate de Germania cu privire la restructurare și condițiile impuse de Comisie statului membru în cauză în ceea ce privește remunerarea și repartizarea sarcinilor, Comisia concluzionează că garanția de risc respectă dispozițiile secțiunii 5 din Comunicarea privind activele depreciate. Ținând seama de planul de restructurare modificat prezentat, de angajamentele asumate de Germania și de condițiile impuse de Comisie statului membru în cauză, ajutorul de restructurare compus din garanția de risc, recapitalizare și garanțiile de lichiditate respectă articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE și poate fi declarat compatibil cu piața internă. Obiecțiile formulate de Comisie în decizia de inițiere a procedurii au fost eliminate,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
1. Recapitalizarea de 3 miliarde EUR, garanția de 10 miliarde EUR acordată de Germania grupului HSH sub forma unei garanții de risc și garanțiile de lichiditate acordate de Germania constituie ajutor de stat în conformitate cu dispozițiile articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
2. Ajutorul sub forma recapitalizării de 3 miliarde EUR, garanția de 10 miliarde EUR acordată de Germania grupului HSH sub forma unei garanții de risc și garanțiile de lichiditate acordate de Germania sunt compatibile cu piața internă, în lumina angajamentelor prezentate în anexele I și III și respectă condițiile stipulate în anexa II.
Articolul 2
Germania se va asigura că planul de restructurare inițial, prezentat la 1 septembrie 2009, astfel cum a fost modificat ultima dată prin comunicarea Germaniei din 11 iulie 2011, este pus în aplicare integral, inclusiv angajamentele prezentate în anexele I și III și condițiile stabilite în anexa II, și în conformitate cu calendarul stabilit în aceeași anexă.
Articolul 3
Germania va informa Comisia, în termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, cu privire la măsurile luate în vederea respectării acesteia.
Articolul 4
Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.
Germaniei i se solicită să transmită fără întârziere o copie a acestei decizii beneficiarului ajutorului.
Adoptată la Bruxelles, 20 septembrie 2011.