NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 574/2011
ze dne 16. června 2011,
kterým se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES, pokud jde o maximální limity dusitanů, melaminu, Ambrosia spp. a o křížovou kontaminaci určitými kokcidiostatiky a histomonostatiky, a kterým se konsolidují přílohy I a II uvedené směrnice
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 a čl. 8 odst. 2 první odrážku uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2002/32/ES zakazuje používání produktů ke krmení, ve kterých obsahy nežádoucích látek přesahují maximální limity stanovené v příloze I uvedené směrnice. U některých nežádoucích látek musí členské státy provádět šetření, aby se zjistily zdroje těchto látek, jsou-li prahy stanovené v příloze II uvedené směrnice překročeny.
(2)
Pokud jde o dusitany, bylo zjištěno, že výrobky a vedlejší výrobky z cukrovky a třtiny cukrové a z výroby škrobu za určitých podmínek obsahují úrovně dusitanů přesahující maximální limity, jež byly nedávno stanoveny v příloze I směrnice 2002/32/ES. Dále se ukázalo, že analytická metoda zjišťování dusitanů v krmivech neposkytuje vždy spolehlivé výsledky rozboru, pokud jde o výrobky a vedlejší výrobky z cukrovky a třtiny cukrové a z výroby škrobu. Vzhledem k tomu, že Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) ve svém stanovisku ze dne 25. března 2009 (2) došel k závěru, že přítomnost dusitanů v živočišných produktech nevzbuzuje žádnou příčinu k obavám, pokud jde o lidské zdraví, by se na dotčené výrobky prozatím neměly vztahovat maximální limity dusitanů v krmných surovinách, přičemž úrovně dusitanů v těchto výrobcích a vhodné analytické metody se budou dále zkoumat.
(3)
Pokud jde o melamin, EFSA přijal dne 18. března 2010 vědecké stanovisko týkající se melaminu v potravinách a krmivech (3). Ze zjištění úřadu EFSA vyplývá, že expozice melaminu může vést k tvorbě krystalů v močovém ústrojí. Tyto krystaly způsobují poškození proximálního tubulu a byly zaznamenány u zvířat a dětí v důsledku případů falšování krmiv a počáteční kojenecké výživy melaminem, jež v některých případech vedlo k úmrtí. Komise pro Codex Alimentarius stanovila maximální limity pro melamin v krmivech a potravinách (4). V zájmu ochrany zdraví zvířat a veřejného zdraví je vhodné tyto maximální limity zařadit do přílohy I směrnice 2002/32/ES, protože tyto limity jsou v souladu se závěry stanoviska EFSA. Je vhodné, aby se na některé doplňkové látky nevztahovaly maximální limity, vzhledem k tomu, že v důsledku běžného výrobního procesu nevyhnutelně obsahují vyšší hodnotu melaminu, než je maximální limit.
(4)
Pokud jde o Ambrosia spp., EFSA ve svém stanovisku ze dne 4. června 2010 (5) došel k závěru, že produkty ke krmení ptáků mohou být významným zdrojem šíření Ambrosia spp., zejména v dříve nezamořených oblastech, vzhledem k tomu, že často obsahují značné množství nezpracovaných semen Ambrosia spp. Proto je pravděpodobné, že předcházení použití produktů ke krmení ptáků kontaminovaných nezpracovanými semeny Ambrosia spp. zmírní další šíření Ambrosia spp. v Unii. Pyl Ambrosia spp. má alergenní vlastnosti, a proto je problémem veřejného zdraví. Vdechnutí pylu této rostliny může mimo jiné potíže způsobit rinokonjunktivitis a astma. Alergenní účinek pylu Ambrosia spp. byl prokázán rovněž u zvířat. Je proto vhodné omezit přítomnost semen Ambrosia spp. v krmných surovinách a krmných směsích obsahujících nedrcená zrna a semena a stanovit maximální obsah semen Ambrosia spp. v nedrcených zrnech a semenech na co nejnižší rozumně dosažitelné úrovni za použití správné zemědělské praxe a metod čištění.
(5)
Pokud jde o kokcidiostatika a histomonostatika, používají-li se tyto látky jako povolené doplňkové látky, může dojít k jejich přenosu z jedné výrobní šarže do další. Takový přenos může vést ke kontaminaci následně vyrobených krmiv přítomností technicky nevyhnutelných stop takových látek, tzv. nevyhnutelné křížové kontaminaci, v krmivech, v nichž nejsou kokcidiostatika a histomonostatika povolena, tzv. necílových krmivech. S přihlédnutím k uplatňování správné výrobní praxe by měly být maximální limity nevyhnutelné křížové kontaminace necílových krmiv kokcidiostatiky nebo histomonostatiky stanoveny na základě zásady co nejnižší rozumně dosažitelné úrovně. Aby mohli výrobci krmiv zvládat nevyhnutelnou křížovou kontaminaci, měla by být u krmiv pro méně vnímavé necílové druhy zvířat považována za přijatelnou křížová kontaminace ve výši přibližně 3 % povoleného maximálního obsahu, zatímco u krmiv určených pro vnímavé necílové druhy zvířat a u krmiv používaných v období před porážkou by měla být považována za přijatelnou křížová kontaminace ve výši přibližně 1 % povoleného maximálního obsahu. Křížová kontaminace ve výši 1 % by měla být rovněž považována za přijatelnou u jiných krmiv pro cílové druhy, do kterých nejsou žádná kokcidiostatika nebo histomonostatika přidávána, a v případě necílových krmiv pro „zvířata kontinuálně produkující potraviny“, jako jsou dojnice nebo nosnice, pokud byl prokázán přenos z krmiv do potravin živočišného původu. Pokud se zvířatům zkrmují krmné suroviny přímo nebo pokud se používají doplňková krmiva, nemělo by to vést k vystavení zvířat vyšší úrovni expozice kokcidiostatikům nebo histomonostatikům, než je odpovídající maximální úroveň expozice stanovená pro případ, kdy se denní dávka skládá pouze z kompletních krmiv.
(6)
Pokud jde o kokcidiostatika narasin, nikarbazin a lasalocid sodný, měla by být příloha I směrnice 2002/32/ES změněna tak, aby zohlednila nedávné změny povolení těchto látek, a nařízení Komise (ES) č. 124/2009 ze dne 10. února 2009, kterým se stanoví maximální limity pro přítomnost kokcidiostatik nebo histomonostatik v potravinách, jež je důsledkem nevyhnutelné křížové kontaminace necílových krmiv těmito látkami (6), by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(7)
Přílohy I a II směrnice 2002/32/ES již byly v minulosti mnohokrát podstatně upraveny. Proto je vhodné tyto přílohy konsolidovat. V zájmu větší jasnosti a srozumitelnosti těchto příloh je vhodné změnit jejich strukturu a sjednotit terminologii. Vzhledem k tomu, že ustanovení obsažená v přílohách se používají přímo a jsou závazná v celém rozsahu, je vhodné stanovit tyto přílohy nařízením.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přílohy I a II směrnice 2002/32/ES se nahrazují zněním přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. července 2011.
Ustanovení týkající se Ambrosia spp. se použijí ode dne 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. června 2011.
REGULAMENTUL (UE) NR. 574/2011 AL COMISIEI
din 16 iunie 2011
de modificare a anexei I la Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de nitriți, melamină, Ambrosia spp. și transferul de anumite coccidiostatice sau histomonostatice, precum și de consolidare a anexelor I și II
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2002/32/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 mai 2002 privind substanțele nedorite din furaje (1), în special articolul 8 alineatul (1) și articolul 8 alineatul (2) prima liniuță,
întrucât:
(1)
Directiva 2002/32/CE interzice utilizarea de produse destinate hranei pentru animale al căror nivel de substanțe nedorite depășește nivelurile maxime stabilite în anexa I la aceasta. Pentru anumite substanțe nedorite, statele membre trebuie să efectueze anchete prin care să identifice sursele acelor substanțe, dacă pragurile stabilite în anexa II la respectiva directivă sunt depășite.
(2)
În ceea ce privește nitriții, s-a descoperit faptul că produsele și subprodusele din sfeclă de zahăr, trestie de zahăr și cele rezultate din producția de amidon conțin, în anumite condiții, niveluri de nitriți care depășesc nivelurile maxime stabilite recent în anexa I la Directiva 2002/32/CE. În plus, se pare că metoda de analiză pentru determinarea nivelului de nitrit în furaje nu furnizează întotdeauna rezultate analitice fiabile în ceea ce privește produsele și subprodusele din sfeclă de zahăr, trestie de zahăr și cele rezultate din producția de amidon. Având în vedere concluzia Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), exprimată în avizul său din 25 martie 2009 (2), cu privire la faptul că prezența nitriților în produsele de origine animală nu ridică nicio preocupare pentru sănătatea umană, produsele în cauză ar trebui să fie scutite deocamdată de necesitatea respectării nivelului maxim al nitriților în materiile prime furajere, în același timp continuându-se examinarea nivelurilor de nitriți în respectivele produse și a metodelor adecvate de analiză.
(3)
În ceea ce privește melamina, EFSA a adoptat la 18 martie 2010 un aviz științific privind prezența melaminei în alimente și furaje (3). Concluziile EFSA arată faptul că expunerea la melamină poate avea ca rezultat formarea de cristale în tractul urinar. Aceste cristale provoacă leziuni tubulare proximale și au fost observate la animale și copii, ca rezultat al unor incidente implicând adulterarea cu melamină a furajelor și a preparatelor pentru sugari, incidente care au dus la decese în unele cazuri. Comisia Codex Alimentarius a stabilit niveluri maxime pentru melamineă în furaje și alimente (4). Pentru protejarea sănătatății animale și publice este oportun să se includă aceste niveluri maxime în anexa I la Directiva 2002/32/CE, deoarece aceste niveluri sunt conforme cu concluziile avizului EFSA. Este oportun să se excludă anumiți aditivi alimentari din lista de niveluri maxime permise, deoarece aceștia conțin în mod inevitabil un nivel de melamină peste nivelul maxim, ca rezultat al procesului normal de producție.
(4)
În ceea ce privește Ambrosia spp., EFSA a concluzionat în avizul său din 4 iunie 2010 (5) că furajele pentru păsări pot reprezenta o cale importantă de răspândire, în special în zone anterior neinfestate, deoarece aceste furaje conțin cantități semnificative de semințe neprelucrate de Ambrosia spp. Prin urmare, prevenirea utilizării de furaje pentru păsări contaminate cu semințe neprelucrate de Ambrosia spp. este probabil să atenueze răspândirea Ambrosia spp. în Uniune. Ambrosia spp. reprezintă o problemă de sănătate publică din cauza proprietăților alergenice ale polenului acestora. Inhalarea polenului plantelor poate să provoace, printre altele, rino-conjuntivită și astm. Există, de asemenea, unele dovezi privind efectele alergenice ale polenului de Ambrosia spp. la animale. Prin urmare, este oportun să se limiteze prezența de semințe de Ambrosia spp. în materiile prime furajere care conțin grăunțe și semințe nemăcinate și să se stabilească o limită maximă de prezență a semințelor de Ambrosia spp. în grăunțe și semințe nemăcinate care să fie cea mai scăzută ce poate fi atinsă în mod rezonabil (as low as reasonably achievable - ALARA) prin bune practici agricole și tehnici de curățare.
(5)
În ceea ce privește coccidiostaticele și histomonostaticele, transferul între loturile de producție poate avea loc când aceste substanțe sunt utilizate ca aditivi furajeri autorizați. Astfel de transferuri pot provoca contaminarea furajelor produse ulterior prin prezenta de urme inevitabile din punct de vedere tehnic ale substanțelor de acest tip, denumită în continuare transfer inevitabil sau contaminare încrucișată, în furaje pentru care coccidiostaticele și histomonostaticele nu sunt autorizate, denumite în continuare furaje nevizate. Luând în considerare aplicarea bunelor practici de fabricație, limitele maxime ale transferului inevitabil de coccidiostatice sau histomonostatice în furajele nevizate trebuie să fie stabilite pe baza principiului ALARA. Pentru a permite producătorului de furaje să gestioneze transferul inevitabil, pentru furajele destinate speciilor de animale nevizate mai puțin sensibile trebuie să se ia în considerare o rată de transfer de aproximativ 3 % față de conținutul maxim autorizat, în timp ce pentru furajele destinate speciilor de animale nevizate sensibile și pentru furajele utilizate în perioada premergătoare sacrificării trebuie să se mențină o rată de transfer de aproximativ 1 % față de conținutul maxim autorizat. Rata de transfer de 1 % ar trebui să fie, de asemenea, considerată ca acceptabilă pentru contaminarea încrucișată a altor furaje pentru specii vizate în care nu sunt adăugate coccidiostatice sau histomonostatice și pentru furajele nevizate destinate „animalelor de la care se obțin în mod continuu produse alimentare”, precum vacile de lapte sau găinile ouătoare, în cazul în care există dovezi ale transferului de la furaj la alimentul de origine animală. În cazul în care materiile prime furajere se administrează direct animalelor sau în cazul în care se utilizează furaje complementare, utilizarea acestora nu trebuie să determine expunerea animalelor la niveluri de coccidiostatice sau histomonostatice mai mari decât limitele maxime corespunzătore de expunere în cazul în care se utilizează doar furaje complete în rația zilnică.
(6)
În ceea ce privește coccidiostaticele narazin, nicarbazin și lasalocid de sodiu, anexa I la Directiva 2002/32/CE ar trebui modificată pentru a se lua în considerare recentele modificări ale autorizărilor pentru aceste substanțe, iar ulterior, Regulamentul (CE) nr. 124/2009 al Comisiei din 10 februarie 2009 de stabilire a limitelor maxime pentru prezența coccidiostaticelor sau a histomonostaticelor în alimente în urma transferului inevitabil al acestor substanțe în furajele nevizate (6) ar trebui, de asemenea, modificat în consecință.
(7)
Anexele I și II la Directiva 2002/32/CE au fost deja adaptate substanțial și de mai multe ori în trecut. Prin urmare, este oportun ca anexele respective să fie consolidate. Pentru a îmbunătăți claritatea și lizibilitatea respetivelor anexe, este oportun ca acestea să fie restructurate, iar terminologia, armonizată. Având în vedere faptul că dispozițiile din anexe au aplicare directă și sunt obligatorii în toate elementele lor, este oportun ca aceste anexe să fie introduse printr-un regulament.
(8)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și nu au întâmpinat nicio opoziție din partea Parlamentului European sau a Consiliului,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Anexele I și II la Directiva 2002/32/CE se înlocuiesc cu textul din anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 iulie 2011.
Dispozițiile privind Ambrosia spp. intră în vigoare la 1 ianuarie 2012.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 iunie 2011.