ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. října 2010
o státní podpoře C 14/09 (dříve NN 17/09), kterou Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt.
(oznámeno pod číslem K(2010) 7274)
(Pouze maďarské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/269/EU)
KOMISE EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62, odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 (1) ve věci podpory č. C 14/09 (dříve NN 17/09) (2),
poté, co v souladu s uvedeným článkem vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. ŘÍZENÍ
(1)
Ke konci roku 2008 se Komise z tisku dozvěděla o opatřeních přijatých Maďarskem ve prospěch společnosti Péti Nitrogénművek Zrt. (dále jen „Nitrogénművek“). Po opakované výměně informací zahájila Komise dne 29. dubna 2009 formální vyšetřovací řízení ve věci opatření představujících údajnou státní podporu.
(2)
Maďarsko ve dnech 3. a 17. srpna 2009 předložilo své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 17. července 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Připomínky přišly od čtyř zúčastněných stran: dne 18. srpna 2009 od společnosti Nitrogénművek, příjemce údajné státní podpory; dne 17. a 18. srpna 2009 od dvou dalších zúčastněných stran, které požádaly o zachování anonymity, a dne 19. srpna 2009 od ZAK S.A.
(4)
Komise ve svém dopise ze dne 21. září 2009 zaslala tyto připomínky Maďarsku. Maďarsko odpovědělo na připomínky třetích stran dopisem ze dne 20. října 2009.
(5)
Komise si dne 3. listopadu 2009 vyžádala od maďarských orgánů další informace, Maďarsko na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 4. prosince 2009. Mezi útvary Komise a maďarskými úřady došlo prostřednictvím elektronické korespondence v červnu 2010 k neformální výměně informací.
II. PŘÍJEMCE
(6)
Společnost Nitrogénművek je podnik zaměřený na výrobu umělých hnojiv. Sídlo společnosti se nachází v Pétfürdő v župě Veszprém (Maďarsko), jež představuje oblast způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Společnost je hlavním výrobcem umělých hnojiv v Maďarsku a hlavním dodavatelem maďarského trhu.
(7)
Roční obrat Nitrogénművek v roce 2008 činil 64,8 miliardy HUF (přibližně 232 milionů EUR), z čehož společnost realizovala 74 % v Maďarsku a dalších 26 % vyvezla (především na trhy Evropské unie). V roce 2008 zaměstnávala společnost celkem 508 zaměstnanců. Základní kapitál společnosti činí 528 milionů HUF (přibližně 1,92 milionu EUR). Vlastní kapitál činil v roce 2008 celkem 11 miliard HUF (přibližně 40 milionů EUR).
Tabulka č. 1
Hlavní finanční údaje Nitrogénművek
2007
miliard HUF
2007
milionů EUR
2008
miliard HUF
2008
milionů EUR
Obrat
48,211
175
64,836
232
Provozní zisk
2,435
8,9
16,335
59,4
Čistý výsledek zisk/ztráta (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Zdroj: Údaje pochází z účetní závěrky společnosti za rok 2008.
(8)
Dne 19. října 2008 Nitrogénművek zastavila výrobu.
III. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dne 18. prosince 2008 maďarská vláda oznámila (4), že s cílem zajistit kontinuitu výroby umělých hnojiv v Maďarsku a v zájmu zachování pracovních míst „zachrání“ stát společnost Nitrogénművek poskytnutím finančních prostředků ke znovuzahájení výroby a k pokrytí provozních nákladů.
(10)
Dne 20. prosince 2008 vláda schválila (5) dvě samostatné státní záruky sloužící k zajištění úvěrů poskytnutých peněžním ústavem Magyar Fejlesztési Bank Zrt. (dále jen „MFB“), bankou ve 100 % vlastnictví státu. Obě záruky byly poskytnuty za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % zajišťované částky.
(11)
Vedle těchto dvou státních záruk uzavřely MFB a Nitrogénművek dne 26. ledna 2009 dvě úvěrové smlouvy:
a)
„ÚVĚR A“: Investiční úvěr (6) ve výši 52 milionů EUR se splatností 6 let. Úroková sazba je šestiměsíční EURIBOR + 1,7 %. 100 % vládní záruka byla poskytnuta za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % úvěru. Zajištění pro MFB: 100 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti (7), zapsané jako druhé v pořadí (tj. v pořadí následujícím bezprostředně po níže uvedeném „úvěru B“). Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. Kapitál musí být splacen v podobě dvanácti šestiměsíčních splátek od 15. června 2009. Úroky jsou splatné každých 6 měsíců.
b)
„ÚVĚR B“: Úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF (přibližně 36 milionů EUR) poskytnutý na 4 roky s úrokovou sazbou tříměsíční BUBOR (8) +2,5 %. Úvěr je z 80 % jištěn státní zárukou za předem hrazený jednorázový poplatek ve výši 2 % (z částky pokryté 80 % zárukou). Zajištění pro MFB: 80 % státní záruka, zástavní právo na aktiva společnosti zapsané jako první v pořadí. Zvláštní zajištění pro stát nebyla definována. V souladu s nařízením vlády je MFB oprávněna jmenovat dva členy do představenstva Nitrogénművek. Kapitál se splácí na konci splatnosti. Úroky jsou splatné každé 3 měsíce.
Tabulka č. 2
Souhrn státních opatření přijatých ve prospěch Nitrogénművek
Cíl
Výše úvěru
Úrok
Záruka
2 % předem hrazený poplatek za poskytnutí záruky, roční úroveň (9)
Hlavní zajištění poskytnutá bance
„Úvěr A“
Investice
52 milionů EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
zástavní právo na aktiva společnosti druhé v pořadí
„Úvěr B“
Financování oběžných aktiv
10 miliard HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
zástavní právo na aktiva společnosti první v pořadí
(12)
Společnost Nitrogénművek dne 26. února 2009 opět zahájila výrobu.
IV. DŮVODY ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(13)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 29. dubna 2009 si Komise položila otázku, zda Nitrogénművek představuje podnik v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“), a pokud ano, zda by na trhu dokázala získat finanční prostředky za stejných podmínek, za jakých je získala od maďarských orgánů. Komise zastávala předběžné stanovisko, že níže uvedená opatření přijatá ve prospěch společnosti mohou představovat státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, jelikož se zdá, že úvěry byly poskytnuty s úroky nižšími, než jsou standardní tržní úrokové sazby:
a)
100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR.
b)
Samotný investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR, pokud se jedná o takový existující úvěr, který byl poskytnut před poskytnutím státní záruky. (Na základě informací dostupných při zahájení řízení nebylo jasné, zda se v případě investičního úvěru jedná o již existující, nebo o nový úvěr.)
c)
80 % státní záruka poskytnutá na úvěr pro financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard.
d)
20 % úvěru pro financování oběžných aktiv nekrytých zárukou.
(14)
Komise dále usoudila, že 100 % státní záruka poskytnutá na investiční úvěr může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, pokud se jedná o záruku poskytnutou na již existující úvěr.
V. PŘIPOMÍNKY MAĎARSKA
(15)
Maďarsko všeobecně argumentovalo tím, že tato opatření nelze považovat za státní podporu, jelikož byla v souladu s tržními podmínkami, a protože jejich příjemci nezajistila žádné výhody. Maďarsko nezpochybňuje splnění ostatních kumulativních podmínek státní podpory, tj. poskytování státních prostředků, selektivitu, narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod.
(16)
Maďarsko zpochybňuje především skutečnost, že by společnost Nitrogénművek měla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Maďarské orgány tvrdí, že společnost byla zisková a v roce 2008 měla stabilní obchodní vyhlídky. Podle maďarského stanoviska byla bonita společnosti v okamžiku přijetí opatření „uspokojivá“, což mezi ratingovými kategoriemi uvedenými ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (11) (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) odpovídá zařazení „BB“.
(17)
Ohledně zastavení výroby společnosti na podzim roku 2008 maďarské orgány vysvětlují, že výroba umělých hnojiv je charakterizována značnými sezónními výkyvy. Kromě toho se v důsledku finanční a hospodářské krize snížila poptávka. Společnost rozhodla o pozastavení výroby s ohledem na vysoké ceny zemního plynu (jež představují jednu z hlavních nákladových položek výroby umělých hnojiv a je měly podle předpokladů klesat) a s ohledem na významné zásoby. Maďarsko dále poznamenává, že takové pozastavení výroby není na evropském trhu ničím neobvyklým; v dotčeném období zastavila nebo omezila výrobu řada dalších výrobních podniků.
(18)
Ohledně úroků a poplatků splácených za poskytnutí úvěrů Maďarsko i nadále zastává názor, že jsou v souladu s tržními podmínkami: i) v případě „úvěru B“ je s ohledem na sdělení o referenčních sazbách nelze klasifikovat jako podporu, a ii) v případě „úvěru A“ je sice úroková sazba nižší než sazba, kterou by bylo v souladu se sdělením o referenčních sazbách možné klasifikovat jako tržní sazbu, avšak vzhledem k vysoké hodnotě zajištění ji lze přesto za tržní sazbu považovat. Maďarsko dále uvádí, že v první polovině roku 2008 bylo mezi společností a obchodními bankami uzavřeno za podobných podmínek několik smluv o poskytnutí půjček a úvěrů, které - podle názoru Maďarska - dokládají, že poplatky za „úvěry A a B“ a jejich podmínky neznamenají pro společnost žádnou výhodu oproti tržnímu financování.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(19)
Ve věci rozhodnutí o zahájení řízení obdržela Komise připomínky od tří konkurentů (12). Všechny tři strany podpořily řízení zahájené Komisí, a argumentovaly s tím, že úvěry představují státní podporu.
(20)
Příjemce rovněž předložil připomínky, ve kterých popíral, že by opatření obnášela protiprávní státní podporu. Jeho argumenty a argumenty maďarských orgánů se do značné míry překrývaly.
VII. ODPOVĚĎ MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(21)
Ve své odpovědi poskytnuté na připomínky zúčastněných stran Maďarsko odmítá připomínky třetích stran a opakuje své argumenty, podle kterých společnost Nitrogénművek státní podporu neobdržela.
VIII. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(22)
K rozhodnutí o tom, zda nějaké konkrétní opatření představuje státní podporu, musí Komise posoudit, zda sporné opatření splňuje podmínky uvedené v čl. 107 odst. 1 SFEU, jenž stanoví, že „Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(23)
Komise ve světle tohoto ustanovení vyhodnotí, zda sporná opatření přijatá ve prospěch společnosti Nitrogénművek představují státní podporu.
VIII.1 Úvěry poskytnuté ze strany MFB lze přičítat státu
(24)
Pravidla vztahující se na provoz MFB se od přijetí opatření změnila. Toto hodnocení se vztahuje na právní stav platný v okamžiku uzavření zkoumaných úvěrových smluv.
(25)
MFB je speciálně zaměřená finanční instituce vlastněná státem, která byla zřízena zvláštním zákonem (dále jen „zákon o MFB“) (13), jenž v okamžiku přijetí opatření upravoval její fungování. Podle zákona banka sleduje stanovené veřejně prospěšné cíle, jejím primárním úkolem je podpora hospodářského rozvoje a účinná spoluúčast na realizaci hospodářské politiky a rozvojové politiky vlády. Část pravidel obezřetnosti vztahujících se na obchodní banky se na MFB neuplatní, jelikož se na ni vztahují zvláštní pravidla obezřetnosti podle zákona o MFB.
(26)
Základní kapitál MFB ve výši 60 miliard HUF je ve 100 % vlastnictví maďarského státu, její akcie jsou ve smyslu zákona o MFB neprodejné. Část závazků MFB kryje státní rozpočet; zákon o rozpočtu stanoví maximální výši úvěru, kterou může MFB poskytnout, dále výši částek, za které se může zaručit. Kromě toho veškeré vyplacené dividendy plynou do státního rozpočtu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření poskytnutá ze strany MFB zahrnují státní prostředky.
(27)
Vlastnická práva státu vykonává příslušný ministr. MFB překládá ministrovi každý rok zprávu o své činnosti; také auditor je jmenován příslušným ministrem. Členy a předsedy představenstva a dozorčí rady, jakož i generálního ředitele jmenuje a odvolává příslušný ministr.
(28)
I když státní řízení instituce neznamená, že všechny kroky instituce lze automaticky přičítat státu (14), v projednávaném případě jsou splněny veškeré podmínky definované Evropským soudním dvorem (15), ze kterých lze odvodit, že postup MFB lze přičítat státu. MFB sleduje veřejně prospěšné cíle, její právní status upravuje zvláštní zákon, je částečně osvobozena od dodržování pravidel finančního dozoru a úřady kontrolují ve významné míře její vedení. Především tedy okolnosti rozhodnutí o opatření (tj. nařízení vlády výslovně upravující podmínky záruk na úvěry poskytnutých ze strany MFB a stanovující, že MFB může za to jmenovat dva členy představenstva Nitrogénművek, čemuž předcházelo prohlášení tiskového mluvčí vlády, ve kterém oznámil, že tato opatření budou přijata) tak dokládají, že maďarské orgány byly do rozhodovacího procesu o přijetí opatření zapojeny.
(29)
Na základě výše uvedených argumentů Komise zastává názor, že postup MFB lze přičítat státu.
VIII.2 Opatření je nutné považovat za úvěry poskytnuté bezprostředně státem
(30)
Jelikož samotné úvěry lze bezprostředně přičítat státu, státní záruky poskytnuté nad tento rámec nezvyšují finanční zátěž státu ani výhody společnosti Nitrogénművek. Proto se zdá být správné zahrnout uvedené úvěry a záruky do dvou opatření, jež mají být považována za úvěry bezprostředně poskytnuté státem (jejichž náklady pro Nitrogénművek znamenají úroky z úvěrů, dále poplatek za poskytnutí záruk).
(31)
V důsledku této skutečnosti dochází k posouzení státní podpory ve světle sdělení o referenčních úrokových sazbách, jež se použije v případě úvěrů.
VIII.3 Výhoda: soulad opatření s tržními podmínkami
VIII.3.1 Finanční situace společnosti v období poskytnutí opatření
(32)
Maďarsko i nadále zastává názor, že Nitrogénművek v okamžiku poskytnutí opatření nebylo možné považovat za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Po zastavení výroby v říjnu 2008 maďarské úřady tvrdily, že se jednalo o strategické a sezónní rozhodnutí a že na podzim roku 2008 pozastavili výrobu také další účastníci trhu. Maďarsko tvrdí, že společnost lze v daném okamžiku správně považovat za firmu s ratingem „BB“.
(33)
Komise konstatuje, že navzdory zjevným potížím s likviditou, jak to ostatně dokládají také důkazy předložené Maďarskem, hodnota vlastního kapitálu společnosti přesáhla výši jejího základního kapitálu, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a z hlediska celého roku 2008 byl provozní výsledek i čistý zisk kladný. Zdá se tedy, že podmínky uvedené v bodech 9-11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci nejsou splněny.
(34)
Z vyšetřování však vyplynulo, jmenovitě z účetní závěrky společnosti za rok 2008, že společnost Nitrogénművek potřebovala k znovuzahájení výroby státní prostředky. Účetní závěrka za rok 2008 zdůraznila: „Finanční a hospodářská krize vzniklá v průběhu druhé poloviny roku [2008] zasáhla i společnost. U agrárních subjektů využívajících výrobky z umělých hnojiv se objevily finanční potíže, prodeje výrobků společnosti se tak zredukovaly na minimum. Z finančních a ekonomických důvodů společnost dne 18. října 2008 zastavila provoz svých výrobních kapacit. V zájmu opětovného zahájení provozu vlastník společnosti zahájil jednání se zástupci vlády. Jako výsledek jednání […] vláda poskytla za účelem zajištění dodávek dusíkatých hnojiv v Maďarsku […] státní solidární záruku.“ (16) Z účetní závěrky lze dále vyvodit také to, že úvěr na financování oběžných aktiv byl k znovuzahájení výroby nutný, dále že část těchto prostředků byla příjemcem využita na úhradu závazků vůči dodavatelům, splatných k 31. prosinci 2008 (17).
(35)
Podle názoru Komise nelze společnost, která zastavila výrobu, a není ji schopna bez státní pomoci znovu zahájit - nezávisle na důvodech vedoucích k zastavení - považovat za zdravou a životaschopnou společnost. Z účetní závěrky jednoznačně vyplývá, že společnost se potýkala s vážným nedostatkem likvidity, dále že zásah státu měl zásadní význam z hlediska přístupu ke zdrojům.
(36)
Co se týče bonity společnosti, Komise pochybuje o tom, že by údajný rating „BB“ odrážel skutečnou finanční situaci Nitrogénművek v okamžiku přijetí opatření. Komise zaprvé konstatuje, že Maďarsko nepředložilo ratingovou zprávu od nezávislé ratingové agentury nebo finanční instituce. Údajný rating „BB“ lze přičíst MFB, která z hlediska zmiňovaných opatření postupovala nikoli jako nezávislá finanční instituce usilující o fundovaný obchodní posudek, ale jako nástroj státu (v souladu s výslovným rozhodnutím vlády). Už jen kvůli tomto faktu lze hodnověrnost „ratingu“ zpochybnit. Zadruhé, Maďarsko neposkytlo žádné informace o tom, jakou metodu MFB použila a z jakých informací vycházela při stanovení finanční situace společnosti. Zatřetí, s ohledem na skutečnost, že společnost Nitrogénművek v období poskytnutí opatření nevykonávala výrobní činnost a zjevně urgentně potřebovala finanční zdroje, bez kterých by výrobu nedokázala znovu zahájit (podrobně k tomu viz výše 34. a 35. bod odůvodnění), nelze věřit tvrzení, že její finanční situaci bylo možné považovat za „uspokojivou“. S ohledem na výše uvedená fakta a nezávisle na minulých výsledcích společnosti má Komise za to, že údajný rating „BB“ nelze brát v tomto případě při posouzení, zda lze opatření na základě sdělení o referenčních sazbách klasifikovat jako státní podporu, v potaz.
(37)
V důsledku těchto skutečností nelze podle názoru Komise společnost považovat za podnik se stabilní finanční situací. Z podání lze jednoznačně vyčíst, že bojovala s vážnými obtížemi v oblasti likvidity, a nebyla schopna opět zahájit výrobu (viz 34. a 35. bod odůvodnění). Společnost je tedy třeba považovat za podnik ve špatné finanční situaci, čemuž ve sdělení o referenčních sazbách odpovídá nejnižší ratingové zařazení (kategorie „CCC“).
VIII.3.2 Zajištění
(38)
Mezi aktivy nabídnutými jako zajištění figurují nemovitosti, budovy a strojní zařízení několika výrobních provozů Nitrogénművek (18).
(39)
Co se týče hodnoty aktiv zatížených zástavním právem, předložilo Maďarsko znalecký odhad vyhotovený společností […] (19) v polovině roku 2008. Podle tohoto odhadu činí tržní cena aktiv zatížených zástavním právem přibližně […] milionů EUR, řádná účetní hodnota činí přibližně […] milionů EUR. Podle propočtů MFB činila likvidační hodnota aktiv vážená s rizikovým činitelem přibližně […] milionů EUR.
(40)
S ohledem na skutečnost, že souhrnná hodnota dvou zkoumaných úvěrů činí 88 milionů EUR (tj. podle nejobezřetnějších odhadů činila hodnota zajištění [více než 70] % úvěrů), má Komise za to, že transakce disponuje vysokou úrovní zajištění. I když je zástavní právo zajišťující „úvěr A“ zapsané jako druhé v pořadí, případné pohledávky vyplývající z této transakce lze uspokojit po uspokojení pohledávek vyplývajících z „úvěru B“.
(41)
Okolnost, že zajištění jsou vystavena na MFB a nikoli přímo na stát, nemá význam. Podle maďarského práva (20), pokud je ručitel povinen uspokojit pohledávky založené na ručení, veškerá práva související s úvěrem sloužícím jako základ přechází na něj. Pokud tedy Nitrogénművek nesplatí úvěry a MFB uplatní záruku, může na základě ručení souvisejícího s úvěrovou smlouvou uspokojit pohledávky státu.
(42)
Kromě toho v případě „úvěru B“ je stát oprávněn jmenovat dva členy do představenstva společnosti, kteří disponují právem veta v otázce výplaty dividend, poskytování dalších zástav třetím osobám čí v otázce rozhodování o přijetí dalších úvěrů přesahujících částku 100 milionů HUF.
(43)
S ohledem na tyto aspekty se Komise přiklání k názoru, že z hlediska sdělení o referenčních sazbách charakterizovala obě transakce vysoká úroveň zajištění.
VIII.3.3 Srovnatelné tržní úrokové sazby
(44)
Ve svém podání Maďarsko prezentuje několik údajně „srovnatelných“ úvěrových smluv uzavřených mezi soukromými bankami a společností Nitrogénművek, aby doložilo, že poplatky byly v souladu s tržními podmínkami.
(45)
Tyto příklady ale nejsou srovnatelné, takže z hlediska tohoto hodnocení nejsou relevantní. Zaprvé se jich velká část vztahuje na nižší částky a na kontokorentní úvěry (21). Zadruhé úrokové sazby účtované bankami jsou vyšší, než jsou úroky v případě zkoumaných úvěrů (22). A nakonec to nejdůležitější, všechny tyto úvěry byly poskytnuty před hospodářskou krizí, většinou v první polovině roku 2008. Obchodní podmínky platné v tomto období nelze srovnávat s podmínkami období prosinec 2008-leden 2009, kdy finanční krize vrcholila.
VIII.3.4 Směrodatné úrokové sazby podle sdělení o referenčních sazbách
(46)
Ke stanovení, zda daný úvěr obsahuje státní podporu, a pokud ano, v jaké míře, používá Komise ve svém sdělení o referenčních sazbách náhradní hodnoty pro tržní úrokové sazby. Podle sdělení o referenčních sazbách je nutné u základních úrokových sazeb používat různé úrokové marže v závislosti na ratingu a dostupných zajištění.
(47)
S ohledem na příslušné datum hodnocení a s ohledem na skutečnost, že k uzavření definitivních, pro strany právně závazných smluv (tj. úvěrových smluv) došlo dne 26. ledna 2009, skutečné kompenzační plnění finančního balíčku se musí porovnat s referenční úrokovou sazbou platnou v tento den (základní úroková sazba plus příslušná marže).
(48)
Co se týče použité úrokové marže, v souladu s výše uvedenými skutečnostmi Komise zastává názor, že společnost Nitrogénművek patřila do nejnižší kategorie tabulky referenčních úrokových sazeb, a transakce charakterizovala vysoká úroveň zajištění. Vyplývá z toho, že jako referenční tržní úrokovou sazbu lze vzít základní úrokovou sazbu navýšenou o marži ve výši 400 bazických bodů.
(49)
Skutečné finanční náklady „úvěru A“ (EUR) dne 26. ledna 2009 činily 4,362 % (23). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 8,99 % (24). Celkové finanční náklady „úvěru A“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
(50)
Skutečné finanční náklady „úvěru B“ (HUF) činí 12,44 % (25). Oproti tomu příslušná směrodatná referenční úroková sazba v tento den činila 14,01 % (26). Celkové finanční náklady „úvěru B“ se tedy pohybují pod hodnotou směrodatné úrokové sazby, z čehož vyplývá, že opatření poskytuje společnosti výhodu.
VIII.4 Závěry ohledně státní podpory
(51)
Jak je uvedeno výše, opatření byla financována ze státních zdrojů, a lze je přičítat státu.
(52)
Společnost Nitrogénművek získala finanční prostředky za výhodnějších podmínek, než za jakých by je získala z tržních zdrojů. Opatření tedy znamenala pro společnost výhodu.
(53)
Kromě toho má zmiňovaná výhoda selektivní charakter, protože se opatření vztahovala pouze na Nitrogénművek.
(54)
Tato selektivní opatření pravděpodobně narušují hospodářskou soutěž, protože společnosti zajišťují oproti konkurentům výhodu; obchod s umělými hnojivy mezi členskými státy je navíc rozsáhlý.
(55)
Z výše uvedeného vyplývá, že „úvěry A a B“ představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. PŘÍPADNÁ PODPORA POSKYTNUTÁ VE PROSPĚCH MFB
(56)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení se Komise zmínila o možnosti, že 100 % záruka poskytnutá na „úvěr A“ může představovat státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB, jelikož z jednotlivých protikladných informací bylo možné vyvodit, že v případě investičního úvěru se jedná o existující úvěr (v takovém případě lze dodatečnou záruku považovat za podporu poskytnutou bance, jež má zvýšit pravděpodobnost splacení úvěru). V průběhu kontroly však bylo prokázáno, že se v případě „úvěru A“ jednalo o nový úvěr podepsaný dne 26. ledna 2009, a 100 % státní záruka tak není státní podporou poskytnutou ve prospěch MFB.
X. SLUČITELNOST PODPORY SE VNITŘNÍM TRHEM
X.1 Obecné poznámky
(57)
Ustanovení čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU stanoví výjimky z všeobecného pravidla uvedeného čl. 107 odst. 1, podle kterého jsou státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(58)
Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě těchto výjimek. Již na začátku je však třeba poznamenat, že Maďarsko nepředložilo žádné argumenty týkající se slučitelnosti s vnitřním trhem.
X.2 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU
(59)
Podmínky pro osvobození uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto případě uplatnit, jelikož opatření není sociální povahy poskytované individuálním spotřebitelům, ani nebylo poskytnuto za účelem náhrady škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi, ani nebylo poskytnuto hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo, postižených rozdělením této země.
X.3 Výjimky podle čl. 107 odst. 3 SFEU
(60)
Další výjimky jsou stanoveny v čl. 107 odst. 3 SFEU. Komise níže vyhodnotí slučitelnost opatření na základě čl. 107 odst. 3 písm. a), c) a d), následně pak na základě čl. 107 odst. 3 písm. b).
(61)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. a) mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomáhat hospodářskému rozvoji oblastí s mimořádně nízkou životní úrovní nebo s vysokou nezaměstnaností“. V okamžiku přistoupení bylo celé území Maďarska považováno za takovou oblast, a většina regionů země je k takové podpoře způsobilá (27).
(62)
Slučitelnost státní podpory poskytované podporovaným oblastem upravují Pokyny Komise k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (dále jen „pokyny k regionální podpoře“ (28). Opatření však nejsou s pokyny k regionální podpoře v souladu. Co se týče investičního úvěru, byl poskytnut na investici již dokončenou (29), takže požadavek na pobídkový účinek vyžadovaný pokyny k regionální podpoře není splněn. Co se týče případné provozní podpory, tato podpora nenapomáhá rozvoji žádné hospodářské činnosti nebo hospodářské oblasti, dále není časově omezená, není postupně snižována a není přiměřená z hlediska nápravy specifického hospodářského znevýhodnění (30).
(63)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že podpora není způsobilá k odchylce stanovené v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU.
(64)
V čl. 107 odst. 3 písm. c) se stanoví schválení podpor, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. Komise vypracovala vícero pokynů a sdělení, ve kterých vysvětluje uplatňování odchylky stanovené v uvedeném ustanovení.
(65)
S ohledem na pokyny pro záchranu a restrukturalizaci Komise poznamenává, že (nezávisle na tom, zda byla společnost podle pokynů způsobilá k získání podpory) podmínky pro slučitelnou podporu nebyly zjevně splněny. Co se týče podpory na záchranu, opatření nebyla omezena na nezbytné minimum, jelikož přesahují 6 měsíců; dále maďarské orgány nedoložily, že by opatření byla opodstatněna závažnými sociálními problémy a že nebudou mít příliš nepříznivý dopad na další členské státy. Co se týče podpory na restrukturalizaci, z důvodu nepředložení plánu restrukturalizace nemůže Komise vyhodnotit, zda by podpora napomohla obnovení dlouhodobé životaschopnosti, dále zda by byla omezena na minimum, nebo zda by bylo zamezeno přílišnému narušení hospodářské soutěže.
(66)
Komise konstatuje, že opatření jsou neslučitelná jako podpory na záchranu a restrukturalizaci.
(67)
Komise se domnívá, že kvůli povaze a znakům podpory nelze na tento případ použít žádnou výjimku stanovenou v jiných pokynech a sděleních vydaných v rámci čl. 107 odst. 3 písm. c).
(68)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU mohou být za slučitelné prohlášeny podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví, jestliže neovlivní podmínky obchodu a hospodářské soutěže v Unii v míře odporující společnému zájmu. Tento bod se v tomto případě evidentně nepoužije.
X.4 Posouzení slučitelnosti na základě dočasné rámce
(69)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být za slučitelné s vnitřním trhem považovány „podpory, které mají napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(70)
Komise konstatuje, že projednávaná podpora nemá za cíl napomoci uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu.
(71)
Ohledně nápravy vážné poruchy v hospodářství některého členského státu Komise přijala dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (31) (dále jen „dočasný rámec“).
(72)
Komise na základě finančních údajů předložených maďarskými orgány (32) zastává názor, že společnost před vypuknutím světové finanční a hospodářské krize nevykazovala problémy. Konkrétněji, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, její vlastní kapitál přesahoval její základní kapitál, podle vnitrostátního práva nesplňovala kritéria kolektivní platební neschopnosti, a za celý rok 2008 měla pozitivní provozní výsledek i čistý zisk. Problémy vedoucí k zastavení výroby se začaly objevovat po příchodu krize. Komise proto zastává názor, že dne 1. července 2008 společnost Nitrogénművek nepředstavovala podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Je tudíž způsobilá k podpoře podle dočasného rámce.
(73)
Opatření ovšem nejsou v souladu s bodem 4.2 dočasného rámce „slučitelnost nižší částky podpory“, jelikož nebyla poskytnuta jako režim podpory, a celková výše podpory zřejmě přesáhla 500 000 EUR. Kromě toho, i kdyby byly záruky hodnoceny odděleně, neodpovídají opatřením ve formě záruk podle bodu 4.3 dočasného rámce, jelikož uhrazené poplatky za poskytnutí záruky (33) nedosahují mezní hodnoty „safe harbour“ prémie (34) podle dočasného rámce. Maďarsko dále nedoložilo, že by bylo splněno kritérium vztahující se na mzdové náklady. Finanční balík nepředstavuje podporu na výrobu ekologicky šetrných výrobků (bod 4.5), ani se nejedná o rizikový kapitál (bod 4.6).
(74)
Co se týče opatření formou subvencované půjčky podle bodu 4.4 dočasného rámce, tato se vztahuje na smlouvy o půjčkách s libovolnou splatností, uzavřené do 31. prosince 2010 (35). Smlouvy o zkoumaných opatřeních byly uzavřeny po vstupu dočasného rámce v platnost a rovněž před 31. prosincem 2010, takže opatření mohla být způsobilá.
(75)
Komise ovšem poznamenává, že skutečná kompenzace transakcí se nachází pod minimální úrokovou sazbou považovanou podle dočasného rámce za slučitelnou.
(76)
Podle příslušného ustanovení „Komise bude uznávat, že veřejné nebo soukromé půjčky jsou poskytovány s úrokovou sazbou, která se přinejmenším rovná sazbě, kterou do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie na úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb.“
(77)
V případě úvěru v EUR („úvěr A“) odpovídá rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 64 bazickým bodům. Kromě toho jednodenní úroková sazba Evropské centrální banky (EONIA) činila dne 26. ledna 2009 (36) 1,228 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce (viz 48. bod odůvodnění výše) se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 5,868 %. Skutečné finanční náklady transakce (4,362 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
(78)
V případě úvěru v HUF („úvěr B“) maďarské orgány ve věci č. N 78/2009 (37) potvrdily, že rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činí 26 bazických bodů. Kromě toho jednodenní úroková sazba Maďarské národní banky činila dne 26. ledna 2009 (38) 9,14 %. S ohledem na ratingové zařazení příjemce a na míru zajištění transakce se k tomuto základu připočítává marže ve výši dalších 400 bazických bodů. Dočasným rámcem povolená subvencovaná úroková sazba by tak činila 13,40 %. Skutečné finanční náklady transakce (12,44 %) však v tomto případě uvedené hodnoty nedosahují.
X.5 Závěry ohledně slučitelnosti
(79)
Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že „úvěry A a B“ jsou na základě dočasného rámce zčásti slučitelné jako opatření ve formě subvencované půjčky.
(80)
Konkrétně má Komise za to, že rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou je neslučitelný, zatímco rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou a směrodatnou tržní úrokovou sazbou je podle dočasného rámce slučitelný.
XI. NAVRÁCENÍ
(81)
V souladu s SFEU a ustálenou judikaturou Soudního dvora je Komise - pokud zjistí, že podpora je neslučitelná s vnitřním trhem - oprávněna rozhodnout o tom, že dotčený stát ji zruší nebo upraví (39). Povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží podle stálé judikatury Soudního dvora k obnovení dřívějšího stavu (40). Podle Soudního dvora je tohoto cíle dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (41).
(82)
V návaznosti na výše zmíněnou judikaturu článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (42) stanovil, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.
(83)
S ohledem na skutečnost, že zkoumaná opatření lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, je tedy nutné neslučitelnou část vrátit s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory. Podporu je nutné vrátit od okamžiku, kdy se na straně příjemce objevila výhoda, tj. od okamžiku, kdy byla příjemci poskytnuta podpora, a do data skutečného navrácení zahrnuje také příslušné úroky.
(84)
S ohledem na výše uvedený oddíl X.5 se neslučitelná podpora obsažená v opatřeních vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(85)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů.
XII. ZÁVĚR
(86)
Na základě výše uvedených skutečností Komise konstatuje, že „úvěry A a B“ poskytnuté společnosti Nitrogénművek představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Dále Komise konstatuje, že „úvěr A“ a „úvěr B“ jsou jako subvencované úvěry částečně slučitelné s vnitřním trhem podle dočasného rámce. Konkrétně, slučitelný je rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a směrodatnou tržní úrokovou sazbou. Oproti tomu rozdíl mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou není slučitelný s vnitřním trhem.
(88)
S ohledem na skutečnost, že „úvěr A“ a „úvěr B“ lze považovat za protiprávní a částečně neslučitelnou podporu, musí být neslučitelná část navrácena s cílem obnovit na trhu stav, který předcházel poskytnutí podpory.
(89)
Výpočet přesné částky určené k navrácení je úkolem maďarských orgánů. Tato částka se vypočítá jako rozdíl mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasné rámce a celkovými skutečnými finančními náklady financování (tj. úroková sazba plus poplatek za poskytnutí záruky).
(90)
Dále Komise konstatuje, že 100 % záruka poskytnutá k „úvěru A“ nepředstavuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU státní podporu poskytnutou ve prospěch MFB,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Investiční úvěr ve výši 52 milionů EUR a úvěr na financování oběžných aktiv ve výši 10 miliard HUF, které Maďarsko poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Článek 2
1. Státní podpora, kterou Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 SFEU protiprávně poskytlo společnosti Péti Nitrogénművek Zrt., je zčásti slučitelná a zčásti neslučitelná s vnitřním trhem.
2. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce a příslušnou referenční úrokovou sazbou je slučitelná s vnitřním trhem.
3. Protiprávní státní podpora odpovídající rozdílu mezi skutečnou kompenzací transakcí a subvencovanou úrokovou sazbou podle dočasného rámce je neslučitelná s vnitřním trhem.
4. Maďarsko od převzetí oznámení o tomto rozhodnutí ukončí poskytování státní podpory uvedené v odst. 3.
Článek 3
1. Maďarsko zajistí, aby příjemce navrátil podporu uvedenou v čl. 2 odst. 3.
2. Navrácené částky musí obsahovat úroky vypočítané od počátečního data poskytnutí částek jejich příjemci do okamžiku jejich skutečného navrácení.
3. V souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 musí být úroky vypočítány jako složený úrok.
Článek 4
1. Navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3 musí proběhnout bez odkladu a účinně.
2. Maďarsko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno nejpozději do čtyř měsíců od jeho oznámení.
Článek 5
1. Do dvou měsíců od tohoto oznámení Maďarsko poskytne Komisi následující informace:
a)
celková částka, kterou musí příjemce navrátit (jistina a úroky);
b)
podrobný popis opatření již přijatých a plánovaných v zájmu provedení tohoto rozhodnutí;
c)
dokumenty dokládající, že příjemce byl vyzván k navrácení podpory.
2. Maďarsko bude Komisi průběžně informovat o opatřeních přijatých na vnitrostátní úrovni za účelem provedení tohoto rozhodnutí až do okamžiku úplného navrácení podpory uvedené v čl. 2 odst. 3. Maďarsko na žádost Komise okamžitě předloží informace související s opatřeními již přijatými a plánovanými v zájmu provedení tohoto rozhodnutí. Dále poskytne podrobné informace ohledně částek a úroků, které příjemce již navrátil.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Maďarské republice.
V Bruselu dne 27. října 2010.
DECIZIA COMISIEI
din 27 octombrie 2010
privind ajutorul de stat C 14/09 (ex NN 17/09) acordat de Ungaria în favoarea Péti Nitrogénművek Zrt.
[notificată cu numărul C(2010) 7274]
(Numai textul în limba maghiară este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2011/269/UE)
COMISIA UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
având în vedere decizia prin care Comisia a dispus inițierea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE (1) cu privire la ajutorul de stat C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
după invitarea părților interesate, în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus, să își prezinte observațiile în baza acestor dispoziții, și având în vedere observațiile acestora,
întrucât:
I. PROCEDURĂ
(1)
La sfârșitul anului 2008, Comisia a aflat din presă despre măsurile planificate de Ungaria în favoarea Péti Nitrogénművek Zrt. (în continuare: „Nitrogénművek”). După mai multe schimburi de informații, la 29 aprilie 2009, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare privind măsurile presupuse a constitui ajutor de stat.
(2)
Ungaria și-a prezentat observațiile la decizia de inițiere a Comisiei la 3 și 17 august 2009.
(3)
Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 17 iulie 2009 (3). Au fost primite observații de la patru părți interesate: de la Nitrogénművek, beneficiarul măsurilor presupuse a constitui ajutor de stat, la 18 august 2009, de la două părți interesate care au solicitat să nu le fie dezvăluită identitatea, la 17 și 18 august 2009, și de la ZAK S.A. la 19 august 2009.
(4)
Comisia a transmis Ungariei observațiile prin scrisoarea din 21 septembrie 2009. Ungaria a răspuns la observațiile părților terțe prin scrisoarea din 20 octombrie 2009.
(5)
Comisia a solicitat informații suplimentare din partea autorităților maghiare la 3 noiembrie 2009, la care Ungaria a răspuns prin scrisoarea din 4 decembrie 2009. Un alt schimb neoficial de informații a avut loc prin corespondență electronică în iunie 2010 între serviciile Comisiei și autoritățile maghiare.
II. BENEFICIARUL
(6)
Nitrogénművek este un producător de substanțe fertilizatoare sintetice. Sediul său central se află în Pétfürdő, comitatul Veszprém, Ungaria, care este o regiune asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE. Întreprinderea este principalul producător de îngrășăminte din Ungaria și principalul furnizor al pieței ungare.
(7)
În 2008, Nitrogénművek a avut o cifră de afaceri de 64,8 miliarde HUF (aproximativ 232 milioane EUR), din care un procent de 74 % a fost realizat în Ungaria și 26 % din exporturi (în principal, pe piețele UE). În 2008, avea un efectiv de 508 angajați. Capitalul nominal al societății se ridică la 528 milioane HUF (aproximativ 1,92 milioane EUR). În 2008, capitalul propriu a însumat 11 miliarde HUF (aproximativ 40 milioane EUR).
Tabelul 1
Date financiare principale ale Nitrogénművek
2007
miliarde HUF
2007
milioane EUR
2008
miliarde HUF
2008
milioane EUR
Cifră de afaceri
48,211
175
64,836
232
Rezultat operațional
2,435
8,9
16,335
59,4
Rezultat net profit/pierdere (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Sursă: Date preluate din situațiile financiare pe 2008 ale societății.
(8)
La 18 octombrie 2008, Nitrogénművek și-a sistat activitatea de producție.
III. DESCRIEREA MĂSURII
(9)
La 18 decembrie 2008, guvernul maghiar a anunțat (4) că, pentru a asigura continuarea producției de îngrășăminte în Ungaria și în scopul păstrării locurilor de muncă, statul urma să „salveze” Nitrogénművek furnizându-i fonduri pentru a relua producția și a acoperi costurile de exploatare.
(10)
La 20 decembrie 2008, guvernul a aprobat (5) două garanții de stat separate pentru a susține două împrumuturi ce urmau a fi acordate de Banca de Dezvoltare a Ungariei deținută 100 % de stat (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., „MFB”). Ambele garanții au fost acordate pe baza unei prime inițiale unice de 2 % din suma garantată.
(11)
Cu sprijinul acestor garanții de stat, la 26 ianuarie 2009, MFB și Nitrogénművek au încheiat două contracte de împrumut:
(a)
Împrumutul A: împrumut pentru investiții (6) în valoare de 52 milioane EUR cu o scadență de șase ani. Rata dobânzii este EURIBOR + 1,7 % cu scadență la șase luni. Garanția guvernamentală de 100 % are o primă inițială unică de 2 % din suma împrumutului. Garanții colaterale pentru MFB: garanție de stat de 100 %, gaj pe active de rang 2 (respectiv cu un rang imediat după împrumutul B de mai jos) (7). Nu au fost menționate garanții colaterale specifice pentru stat. Principalul urmează a fi rambursat în 12 rate semestriale începând cu 15 iunie 2009. Plata dobânzii este scadentă la fiecare șase luni.
(b)
Împrumutul B: împrumut pentru nevoi curente în valoare de 10 miliarde HUF (aproximativ 36 milioane EUR), împrumut acordat pe o perioadă de patru ani, cu o rată a dobânzii BUBOR (8) + 2,5 % cu scadență la trei luni. Împrumutul este garantat printr-o garanție guvernamentală de 80 %, cu o primă inițială unică de 2 % (din suma acoperită de garanția de 80 %). Garanții colaterale pentru MFB: garanție de stat de 80 %, gaj pe active de rang 1. Nu au fost menționate garanții colaterale specifice pentru stat. În conformitate cu hotărârea guvernamentală, MFB avea dreptul de a numi doi membri în consiliul executiv al Nitrogénművek. Principalul urmează a fi rambursat la sfârșitul scadenței. Plata dobânzii este scadentă la fiecare trei luni.
Tabelul 2
Sinteza măsurilor adoptate de stat în favoarea Nitrogénművek
Scop
Suma împrumutului
Dobândă
Garanție
2 % comision de garanție inițial, anualizat (9)
Principale garanții colaterale pentru bancă
Împrumutul A
Investiții
52 milioane EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Gaj pe active de rang 2
Împrumutul B
Nevoi curente
10 miliarde HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Gaj pe active de rang 1
(12)
Nitrogénművek a reînceput producția la 26 februarie 2009.
IV. MOTIVE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII
(13)
În decizia de inițiere din 29 aprilie 2009, Comisia a întrebat dacă Nitrogénművek era o întreprindere aflată în dificultate în conformitate cu Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (10) (în continuare: „Orientările privind salvarea și restructurarea”) și, în caz afirmativ, dacă ar fi putut obține finanțare pe piață în aceleași condiții cu cele oferite de autoritățile maghiare. Comisia a plecat de la premisa că următoarele măsuri acordate societății ar putea constitui ajutor de stat incompatibil, întrucât se pare că au fost acordate sub rata pieței:
(a)
garanția de stat de 100 % la împrumutul pentru investiții în valoare de 52 milioane EUR;
(b)
împrumutul pentru investiții în valoare de 52 milioane EUR în sine, în cazul în care este un împrumut existent care a fost acordat înainte de garanția de stat (pe baza informațiilor disponibile în momentul inițierii, nu era clar dacă împrumutul pentru investiții era un împrumut existent sau unul nou);
(c)
garanția de stat de 80 % la împrumutul pentru nevoi curente în valoare de 10 miliarde HUF;
(d)
partea negarantată de 20 % din împrumutul pentru nevoi curente.
(14)
Comisia a considerat, de asemenea, că garanția de stat de 100 % care garantează împrumutul pentru investiții ar putea constitui ajutor de stat în favoarea MFB, în măsura în care aceasta garantează un împrumut existent.
V. OBSERVAȚII DIN PARTEA UNGARIEI
(15)
În general, Ungaria argumentează că măsurile nu ar putea fi clasificate drept ajutor de stat deoarece sunt conforme cu piața și, prin urmare, nu ofereau avantaje beneficiarului. Ungaria nu contestă celelalte criterii cumulative ale ajutorului de stat, respectiv transferul resurselor de stat, selectivitatea, denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale.
(16)
În special, Ungaria contestă faptul că Nitrogénművek ar putea fi definită drept întreprindere aflată în dificultate în sensul Orientărilor privind salvarea și restructurarea. Autoritățile maghiare afirmă că societatea era profitabilă și avea o prognoză de afaceri stabilă în 2008. Ungaria susține că solvabilitatea societății putea fi considerată „satisfăcătoare” în momentul acordării măsurilor, ceea ce corespunde unui rating „BB” conform categoriilor de rating prevăzute în Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (11) (în continuare: „Comunicarea privind ratele de referință”).
(17)
În ceea ce privește sistarea producției întreprinderii în toamna anului 2008, autoritățile maghiare au explicat că, în general, industria îngrășămintelor se caracterizează printr-un caracter intens sezonier. Mai mult, datorită crizei financiare și economice aflate în desfășurare, cererea a scăzut. Societatea a decis să își sisteze producția având în vedere prețurile mari la gaze (care reprezintă un element de cost major în producția de îngrășăminte și care ar fi urmat să scadă conform previziunilor) și stocurile substanțiale acumulate. De asemenea, Ungaria a remarcat că o asemenea sistare nu este un fenomen rar pe piața europeană; mai multe unități de producție au sistat sau au limitat producția în aceeași perioadă.
(18)
În ceea ce privește dobânda plătită și comisionul de garanție, Ungaria susține că acestea sunt conforme cu piața: (i) în cazul împrumutului B, ele nu se pot numi ajutor de stat în baza Comunicării privind ratele de referință, iar (ii) în cazul împrumutului A, rata dobânzii este mai mică decât cea care ar fi considerată conformă cu piața în temeiul Comunicării privind ratele de referință, dar având în vedere garanțiile colaterale cu valoare ridicată, poate fi totuși considerată conformă cu piața. De asemenea, Ungaria afirmă că au existat mai multe contracte de împrumut și de linii de credit încheiate între societate și bănci private în prima jumătate a anului 2008 în condiții similare, ceea ce - argumentează ea - ar demonstra că primele și termenii împrumuturilor A și B nu ofereau societății vreun avantaj în comparație cu finanțarea de pe piață.
VI. OBSERVAȚII ALE PĂRȚILOR INTERESATE
(19)
Comisia a primit observații la decizia de inițiere de la trei concurenți (12). Toate părțile sprijineau investigația Comisiei și argumentau că împrumuturile constituie într-adevăr ajutor de stat.
(20)
De asemenea, beneficiarul a formulat observații, contestând faptul că măsurile ar implica un ajutor de stat ilegal. Argumentele sale au coincis, în mare măsură, cu cele prezentate de autoritățile maghiare.
VII. OBSERVAȚIILE UNGARIEI LA REMARCILE PĂRȚILOR INTERESATE
(21)
În răspunsul său la observațiile formulate de părțile interesate, Ungaria respinge observațiile părților terțe și își reiterează argumentele potrivit cărora Nitrogénművek nu a beneficiat de ajutor de stat.
VIII. EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE
(22)
Pentru a stabili dacă o măsură constituie ajutor de stat, Comisia trebuie să evalueze dacă măsura contestată îndeplinește condițiile articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Acest articol prevede următoarele: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.
(23)
Având în vedere această dispoziție, Comisia va evalua în cele ce urmează dacă măsurile contestate acordate în favoarea Nitrogénművek constituie ajutor de stat.
VIII.1. Împrumuturile de la MFB sunt imputabile statului
(24)
Normele care reglementează funcționarea MFB s-au modificat de la acordarea măsurilor. Evaluarea de față se referă la situația juridică existentă la momentul încheierii contractelor de împrumut care fac obiectul examinării.
(25)
MFB este o instituție financiară specializată, deținută de stat, care a fost înființată și a cărei funcționare era, la momentul acordării măsurilor, reglementată printr-un act juridic (specific) (în continuare: legea MFB) (13). În baza acestei legi, banca urmărește anumite obiective de politică publică; în special, funcția sa fundamentală este de a promova dezvoltarea economică și de a contribui în mod eficient la punerea în aplicare a politicii economice și de dezvoltare a statului. O parte din normele prudențiale referitoare la băncile comerciale nu se aplică în cazul MFB, deoarece aceasta face obiectul unor norme prudențiale speciale în baza legii MFB.
(26)
Capitalul social al MFB, în valoare de 60 miliarde HUF, este deținut 100 % de statul maghiar, iar acțiunile sale nu fac obiectul tranzacționării astfel cum se prevede prin legea MFB. Unele din pasivele MFB sunt acoperite de bugetul central al statului; legea bugetară prevede gradul maxim de creditare al MFB și sumele pe care i se permite să le garanteze. De asemenea, orice dividende plătite intră la bugetul central. În consecință, Comisia a constatat că măsurile acordate de MFB implică resurse ale statului.
(27)
Drepturile de proprietate ale statului asupra MFB sunt exercitate de ministrul de resort. MFB raportează anual ministrului de resort cu privire la operațiunile sale; auditorul este, de asemenea, numit de ministrul de resort. Membrii și președintele consiliilor de administrație și de supraveghere, precum și directorul general executiv sunt numiți și revocați din funcție de ministrul de resort.
(28)
Deși controlul public al unei instituții nu determină în mod automat ca toate acțiunile acesteia să fie imputabile statului (14), în cazul de față, sunt întrunite condițiile necesare prevăzute de CEJ (15), sugerând că respectivul comportament al MFB este imputabil statului. MFB urmărește obiective de politică publică, situația sa juridică este reglementată de o legislație separată, este parțial scutită de reglementare în domeniul supravegherii financiare și există un grad ridicat de intensitate a supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii. În special, contextul în care au fost decise măsurile (respectiv o hotărâre a guvernului de emitere a garanției în mod expres pentru împrumuturi acordate de MFB și care prevede că MFB poate, în schimb, să delege doi membri în consiliul Nitrogénművek și precedată de declarații publice ale purtătorului de cuvânt al guvernului care anunța că măsurile vor fi acordate) arată că trebuie să se considere că autoritățile maghiare au fost implicate în adoptare.
(29)
În baza celor de mai sus, Comisia consideră că acțiunile MFB sunt imputabile statului.
VIII.2. Măsurile trebuie evaluate ca fiind împrumuturi de stat directe
(30)
Întrucât împrumuturile în sine sunt direct imputabile statului, garanțiile de stat suplimentare nu măresc sarcina financiară suportată de stat sau avantajul pentru Nitrogénművek. Prin urmare, ar părea indicat să se subsumeze împrumuturile și garanțiile în discuție în cadrul a două măsuri care vor fi evaluate ca fiind împrumuturi directe din partea statului (în cazul cărora costul pentru Nitrogénművek va fi dobânda la împrumut plus prima pentru garanție).
(31)
În consecință, evaluarea ajutorului de stat se va efectua în baza Comunicării privind ratele de referință care se aplică împrumuturilor.
VIII.3. Avantaj: conformitatea măsurilor cu piața
VIII.3.1. Viabilitatea financiară a societății la momentul acordării măsurilor
(32)
Ungaria susține că Nitrogénművek nu poate fi considerată drept întreprindere aflată în dificultate în sensul Orientărilor privind salvarea și restructurarea la momentul acordării măsurilor. În ceea ce privește sistarea producției întreprinderii în octombrie 2008, autoritățile maghiare au afirmat că aceasta a fost o decizie strategică și sezonieră și că mai mulți alți actori de pe piață au sistat producția în toamna anului 2008. Ungaria susține că întreprinderea trebuie considerată, pe bună dreptate, o întreprindere cu rating BB la acea vreme.
(33)
Comisia a observat că, în pofida problemelor de lichidate aparente ale societății și a faptului că, așa cum sugerează dovezile prezentate de Ungaria, capitalul propriu total al întreprinderii depășise capitalul său nominal, aceasta nu întrunea criteriile prevăzute de legislația internă pentru a face obiectul unor proceduri de insolvabilitate colective și a avut rezultate operaționale, precum și rezultate nete pozitive de-a lungul întregului an 2008. Prin urmare, punctele 9-11 din Orientările privind salvarea și restructurarea nu par a fi îndeplinite.
(34)
Este clar însă, în urma investigației, în special pe baza situațiilor financiare ale societății din 2008, că Nitrogénművek avea nevoie de bani publici pentru a-și relua operațiunile. Într-adevăr, situațiile financiare pe 2008 subliniau că: „În al doilea semestru al anului [2008], societatea a fost atinsă de criza financiară și economică. Clienții săi întâmpinau dificultăți financiare și, din acest motiv, comercializarea produselor Nitrogénművek a scăzut până la un nivel minim. La 18 octombrie 2008, societatea a sistat producția din considerente financiare și economice. Pentru relansarea producției, proprietarul întreprinderii a inițiat discuții cu guvernul. Drept urmare, guvernul a emis garanția cu scopul de a asigura rezervele de îngrășăminte ale Ungariei.” (16) Conturile financiare sugerează, de asemenea, că împrumutul pentru nevoi curente era necesar pentru reînceperea operațiunilor și că o parte din această sumă a fost utilizată pentru a plăti creditele către furnizori scadente la 31 decembrie 2008 (17).
(35)
Comisia este de părere că o întreprindere care, după sistarea producției, nu își poate relua operațiunile fără ajutor public - indiferent de motivele care au condus la sistarea acesteia - nu poate fi considerată o întreprindere viabilă și solidă. Rezultă clar din conturile financiare că întreprinderea se confrunta cu o lipsă gravă de lichidități și că intervenția statului era esențială în colectarea de fonduri.
(36)
În ceea ce privește solvabilitatea societății, Comisia are îndoieli că presupusul rating BB reflectă situația financiară reală a Nitrogénművek la momentul acordării măsurilor. În primul rând, Comisia observă că Ungaria nu a prezentat o evaluare de credit din partea unei agenții de rating sau instituții financiare independente. Pretinsul rating BB este pus pe seama băncii MFB, care, în scopul măsurilor în discuție, a acționat ca un instrument al statului (de fapt, în conformitate cu hotărârea expresă a guvernului) și nu ca o instituție financiară independentă care urmărește să efectueze o evaluare comercială obiectivă. Acest lucru este pasibil în sine de a pune în discuție valoarea „ratingului”. În al doilea rând, Ungaria nu prezintă niciun fel de informații cu privire la metodologia și informațiile de bază utilizate de MFB pentru a stabili viabilitatea financiară a întreprinderii. În al treilea rând, ținând cont de faptul că Nitrogénművek era, în momentul acordării măsurii, o întreprindere fără activitate de producție și, aparent, avea nevoie urgentă de finanțare, în absența căreia nu era capabilă să reia producția (a se vedea în detaliu considerentele 34-35 de mai sus), nu este credibil faptul că situația sa financiară putea fi considerată „satisfăcătoare”. În acest context specific, și indiferent de performanțele anterioare ale întreprinderii, Comisia este de părere că, în cazul de față, presupusul rating BB nu poate fi aplicat pentru evaluarea ca ajutor de stat a măsurilor în temeiul Comunicării privind ratele de referință.
(37)
În concluzie, Comisia este de părere că întreprinderea nu poate fi considerată drept întreprindere cu o soliditate financiară ridicată. Reiese clar din documentele prezentate că aceasta suferea de probleme severe de lichiditate și nu își putea relua operațiunile (a se vedea considerentele 34-35 de mai sus). Astfel, se poate considera că aceasta se află într-o formă financiară nesatisfăcătoare, ceea ce corespunde celei mai de jos categorii din Comunicarea privind ratele de referință (categoria CCC).
VIII.3.2. Garanții colaterale
(38)
Activele oferite drept garanții colaterale includ terenuri, imobile și utilaje din mai multe unități de producție (18) diferite ale Nitrogénművek.
(39)
În ceea ce privește valoarea activului gajat, Ungaria a prezentat un raport de evaluare din partea firmei […] (19), întocmit la mijlocul anului 2008. Potrivit acestei evaluări, activele gajate aveau o valoare de piață de aproximativ […] milioane EUR și o valoare de lichidare în ordine de aproximativ […] milioane EUR. MFB a calculat valoarea de lichidare ponderată în funcție de risc a activelor la aproximativ […] milioane EUR.
(40)
Având în vedere că valoarea combinată totală a celor două împrumuturi în curs de examinare este de 88 milioane EUR (respectiv garanțiile colaterale au o valoare de [peste 70] % din împrumuturi potrivit estimării celei mai prudente), Comisia consideră că tranzacțiile sunt colateralizate în foarte mare măsură. Chiar dacă gajurile pentru împrumutul A sunt de rang 2, orice creanțe rezultate din această tranzacție pot fi satisfăcute după cele rezultate din împrumutul B.
(41)
Faptul că garanția colaterală este gajată în favoarea MFB și nu a statului în mod direct nu prezintă importanță. Potrivit legislației maghiare (20), dacă un garant trebuie să dea curs unor creanțe rezultate dintr-o garanție, toate drepturile aferente împrumutului subiacent sunt transferate acestuia. Astfel, dacă Nitrogénművek nu rambursează împrumuturile, iar MFB solicită garanția, statul poate satisface creanțele acesteia din în baza contractului de împrumut.
(42)
Mai mult, în ceea ce privește împrumutul B, statul avea dreptul de a numi doi membri în consiliul executiv al societății, având drept de veto asupra oricărei decizii de plată a dividendelor, de acordare a unor gajuri suplimentare către părți terțe sau de contractare a unor noi împrumuturi în valoare mai mare de 100 milioane HUF.
(43)
Având în vedere aceste elemente, Comisia consideră că ambele tranzacții, împrumutul A și împrumutul B, sunt colateralizate în foarte mare măsură în sensul Comunicării privind ratele de referință.
VIII.3.3. Rate de piață comparabile
(44)
În documentele transmise, Ungaria a prezentate mai multe împrumuturi așa-zis „comparabile” încheiate între bănci private și Nitrogénművek, cu scopul de a demonstra că pachetul financiar din cadrul măsurilor publice este conform cu piața.
(45)
Totuși, aceste exemple nu sunt comparabile și, prin urmare, nu prezintă relevanță pentru evaluarea de față. În primul rând, acestea se referă în cea mai mare parte la sume mai mici și linii de credit asupra contului curent (21). În al doilea rând, ratele percepute de bănci sunt mai mari decât cele care fac obiectul evaluării (22). În fine, și cel mai important, toate au fost acordate înainte de criză, în principal în prima jumătate a anului 2008. Condițiile comerciale din acea perioadă nu sunt comparabile cu cele din perioada decembrie 2008-ianuarie 2009, care a constituit apogeul crizei financiare.
VIII.3.4. Rate de referință în temeiul Comunicării privind ratele de referință
(46)
Pentru a stabili dacă un împrumut implică ajutor de stat și, dacă da, în ce măsură, Comisia aplică un indicator pentru ratele dobânzilor de pe piață în Comunicarea sa privind ratele de referință. Potrivit Comunicării privind ratele de referință, la rata de bază se aplică marje diferențiate, în funcție de ratingul creditorului și de garanțiile colaterale disponibile.
(47)
În ceea ce privește data relevantă a evaluării, dat fiind că actele de „acordare” executorii definitive (respectiv contractele de împrumut) au fost încheiate la 26 ianuarie 2009, rata de referință (rata de bază plus marja relevantă) din ziua respectivă trebuie comparată cu remunerația efectivă corespunzătoare a pachetului financiar.
(48)
Referitor la marja care urmează a fi aplicată, astfel cum se descrie în detaliu mai sus, Comisia consideră că Nitrogénművek se încadra în categoria cea mai de jos a „grilei” ratelor de referință și că tranzacțiile erau în mare măsură colateralizate. În consecință, o marjă de 400 de puncte de bază adăugată peste rata de bază relevantă poate fi considerată o rată de referință a pieței.
(49)
În ceea ce privește împrumutul A (EUR), costul său total de finanțare efectivă se ridica la 4,362 % la 26 ianuarie 2009 (23). Prin comparație, rata de referință relevantă la acea dată era de 8,99 % (24). Costul total de finanțare al împrumutului A este astfel sub rata de referință și, în consecință, măsura conferă un avantaj întreprinderii.
(50)
În ceea ce privește împrumutul B (HUF), costul său total de finanțare efectivă se ridică la 12,44 % (25). Comparativ, rata de referință relevantă la acea dată era de 14,01 % (26). Costul total de finanțare al împrumutului B este astfel sub rata de referință și, în consecință, măsura conferă un avantaj întreprinderii.
VIII.4. Concluzie privind existența ajutorului
(51)
După cum s-a demonstrat mai sus, măsurile sunt finanțate din resurse ale statului și sunt imputabile statului.
(52)
Nitrogénművek a obținut finanțare în condiții mai bune decât cele în care ar fi strâns aceste fonduri pe piețe. Măsurile conferă astfel un avantaj întreprinderii.
(53)
De asemenea, avantajul este selectiv, deoarece măsurile sunt limitate la Nitrogénművek.
(54)
Aceste măsuri selective sunt susceptibile de a denatura concurența, oferind întreprinderii un avantaj în raport cu concurenții, și având în vedere faptul că există schimburi comerciale de amploare între statele membre în materie de îngrășăminte.
(55)
În consecință, împrumuturile A și B constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
IX. POSIBIL AJUTOR PENTRU MFB
(56)
În decizia de inițiere, Comisia a exprimat posibilitatea ca garanția de 100 % la împrumutul A ar putea constitui ajutor de stat în beneficiul MFB, având în vedere faptul că informații contradictorii sugeraseră că împrumutul pentru investiții era unul existent (caz în care garanția ulterioară ar putea fi considerată ajutor acordat băncii în măsura în care îmbunătățea probabilitatea de rambursare a acestuia). Cu toate acestea, investigația a indicat că împrumutul A este unul nou, care a fost încheiat la 26 ianuarie 2009 și astfel garanția de 100 % la împrumutul A nu cuprindea ajutor de stat pentru MFB.
X. COMPATIBILITATEA AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ
X.1. Generalități
(57)
Articolele 107 alineatul (2) și 107 alineatul (3) din TFUE prevăd excepții de la regula generală potrivit căreia ajutorul de stat este incompatibil cu piața internă, astfel cum se menționează la articolul 107 alineatul (1).
(58)
În cele ce urmează, Comisia va evalua compatibilitatea măsurilor în baza respectivelor excepții. Cu toate acestea, trebuie menționat de la bun început că Ungaria nu a prezentat argumente cu privire la compatibilitatea acestora cu piața internă.
X.2. Excepții în temeiul articolului 107 alineatul (2) din TFUE
(59)
Excepțiile de la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu se aplică în cazul de față deoarece această măsură nu are un caracter social, nu a fost acordată consumatorilor individuali, nu este destinată reparării pagubelor provocate de calamități naturale sau de alte evenimente extraordinare și nu a fost acordată economiei anumitor regiuni ale Republicii Federale Germania afectate de divizarea acestei țări.
X.3. Excepții în temeiul articolului 107 alineatul (3) din TFUE
(60)
Alte excepții sunt prevăzute la articolul 107 alineatul (3) din TFUE. În cele ce urmează, Comisia va evalua mai întâi potențiala compatibilitate a măsurilor în temeiul articolului 107 alineatul (3) literele (a), (c) și (d) și, la final, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b).
(61)
Articolul 107 alineatul (3) litera (a) prevede că „ajutoarele destinate să favorizeze dezvoltarea economică a regiunilor în care nivelul de trai este anormal de scăzut sau în care există un grad de ocupare a forței de muncă extrem de scăzut” pot fi declarate compatibile cu piața internă. Întregul teritoriu al Ungariei era considerat o astfel de zonă în momentul aderării și cele mai multe regiuni ale sale sunt în continuare eligibile pentru astfel de ajutoare (27).
(62)
Compatibilitatea ajutorului de stat acordat regiunilor asistate este reglementată de Orientările Comisiei privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (în continuare: „Orientările privind ajutoarele regionale”) (28). Totuși, măsurile nu sunt conforme cu Orientările privind ajutoarele regionale. În ceea ce privește împrumutul pentru investiții, acesta a fost acordat pentru o investiție care fusese deja finalizată (29) și, astfel, nu există niciun efect de stimulare conform cerințelor prevăzute de Orientările privind ajutoarele regionale. În ceea ce privește posibilul ajutor de funcționare, acest ajutor nu facilitează dezvoltarea vreunor activități sau regiuni economice și nu este limitat în timp, degresiv sau proporțional cu ceea ce este necesar pentru remedierea unor handicapuri economice specifice (30).
(63)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că ajutorul nu este eligibil pentru derogarea prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (a) din TFUE.
(64)
Articolul 107 alineatul (3) litera (c) prevede autorizarea ajutoarelor de stat destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. Comisia a elaborat mai multe orientări și comunicări în care explică modul în care va aplica derogarea conținută în dispoziția menționată mai sus.
(65)
Referitor la Orientările privind salvarea și restructurarea, Comisia a observat că (indiferent dacă societatea era eligibilă să beneficieze de ajutor de stat în baza acestor orientări) nu par a fi întrunite criteriile referitoare la ajutorul de stat compatibil. În ceea ce privește ajutorul de salvare, măsurile nu sunt limitate la strictul necesar, deoarece se întind pe o perioadă mai mare de șase luni; nu s-a demonstrat că acestea ar fi justificate pe motive de dificultăți sociale majore și că nu ar avea efecte negative nedorite asupra altor state membre. Referitor la ajutorul de restructurare, în absența unui plan de restructurare, Comisia nu poate evalua dacă ajutorul ar restabili viabilitatea pe termen lung, indiferent dacă ar fi menținut la minimum, și dacă ar fi evitată denaturarea excesivă a concurenței.
(66)
Comisia concluzionează, astfel, că măsurile nu sunt compatibile ca ajutor de salvare sau de restructurare.
(67)
Comisia consideră că, datorită naturii și caracteristicile ajutorului, niciuna din excepțiile prevăzute în alte orientări și comunicări emise în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) nu se aplică în cazul de față.
(68)
Articolul 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE prevede că ajutoarele destinate să promoveze cultura și conservarea patrimoniului, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale și de concurență în Uniune într-o măsură care contravine interesului comun, pot fi declarate compatibile cu TFUE. În mod evident, acest punct nu se aplică în cazul de față.
X.4. Evaluarea compatibilității în temeiul cadrului temporar
(69)
Articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE prevede că „ajutoarele destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze perturbări grave ale economiei unui stat membru” pot fi declarate compatibile cu piața internă.
(70)
Comisia a observat că ajutorul în cauză nu este destinat să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun.
(71)
În ceea ce privește remedierea unei perturbări grave a economiei unui stat membru, Comisia a adoptat un cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (31) (în continuare: „cadrul temporar”).
(72)
Comisia consideră că, pe baza cifrelor financiare prezentate de autoritățile maghiare (32), societatea nu prezenta semne de dificultăți înainte de declanșarea crizei financiare și economice globale. Mai precis, astfel cum s-a descris deja la considerentul 33 de mai sus, capitalul propriu total al societății depășea capitalul său nominal, nu întrunea criteriile prevăzute de legislația internă pentru a face obiectul unor proceduri de insolvabilitate colective și a avut rezultate operaționale, precum și rezultate nete pozitive de-a lungul întregului an 2008. Problemele care au condus la stoparea producției au apărut după începutul crizei. Din acest motiv, Comisia consideră că Nitrogénművek nu întrunea criteriile de întreprindere aflată în dificultate în sensul Orientărilor privind salvarea și restructurarea la 1 iulie 2008. Prin urmare, întreprinderea este eligibilă pentru ajutor în temeiul cadrului temporar.
(73)
Cu toate acestea, măsurile nu sunt conforme cu punctul 4.2 din cadrul temporar ca „valoare limitată compatibilă a ajutorului” deoarece nu au fost acordate sub forma unei scheme de ajutor, iar valoarea ajutorului pare să depășească 500 000 EUR. De asemenea, chiar dacă garanțiile ar fi luate în considerare separat, acestea nu sunt conforme cu punctul 4.3 din cadrul temporar ca măsuri sub formă de garanții, deoarece comisioanele de garanție (33) plătite sunt sub primele de siguranță (safe-harbour) aplicabile (34) potrivit cadrului temporar. În plus, Ungaria nu a demonstrat că a fost respectat criteriul privind costurile salariale. Pachetul financiar nu reprezintă ajutoare pentru fabricarea de produse ecologice (punctul 4.5) și nici nu reprezintă capital de risc (punctul 4.6).
(74)
În ceea ce privește măsura împrumuturilor subvenționate de la punctul 4.4 din cadrul temporar, aceasta se aplică împrumuturilor cu durată nelimitată, contractate înainte de 31 decembrie 2010 (35). Măsurile în curs de examinare au fost contractate după intrarea în vigoare a cadrului temporar și înainte de 31 decembrie 2010 și ar putea fi deci eligibile.
(75)
Comisia a observat însă că remunerația efectivă a tranzacțiilor este sub rata minimă a dobânzii considerată compatibilă în temeiul cadrului temporar.
(76)
În conformitate cu dispoziția relevantă, „Comisia va accepta să se acorde împrumuturi publice sau private cu o rată a dobânzii cel puțin egală cu rata la vedere a băncii centrale la care se adaugă o primă egală cu diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008, plus prima pe credit de risc corespunzătoare profilului de risc al beneficiarului, astfel cum se stipulează în Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratei de referință și de scont”.
(77)
În ceea ce privește împrumutul în EUR (împrumutul A), diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere interbancară medie pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008 este de 64 de puncte de bază. În plus, rata la vedere a Băncii Centrale Europene (EONIA) la 26 ianuarie 2009 (36) era de 1,228 %. Având în vedere ratingul beneficiarului și colateralizarea tranzacției (a se vedea considerentul 48 de mai sus), o marjă suplimentară de 400 de puncte de bază trebuie aplicată la această bază. Prin urmare, rata subvenționată a dobânzii permisă în temeiul cadrului temporar ar fi de 5,868 %. Costul de finanțare efectivă a tranzacției (4,362 %) este sub această rată.
(78)
În ceea ce privește împrumutul în HUF (împrumutul B), în cauza N 78/09 (37), autoritățile maghiare au confirmat că diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere interbancară medie pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008 este de 26 de puncte de bază. Mai mult, rata la vedere a Băncii Centrale a Ungariei la 26 ianuarie 2009 (38) era de 9,14 %. Având în vedere ratingul beneficiarului și colateralizarea tranzacției, o marjă suplimentară de 400 de puncte de bază trebuie aplicată la această bază. Prin urmare, rata subvenționată a dobânzii permisă în temeiul cadrului temporar ar fi de 13,40 %. Costul de finanțare efectivă a tranzacției (12,44 %) este sub această rată.
X.5. Concluzie privind compatibilitatea
(79)
Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că împrumutul A și împrumutul B sunt parțial compatibile ca măsuri vizând împrumuturi subvenționate în temeiul cadrului temporar.
(80)
În mod expres, Comisia consideră că diferența dintre remunerația efectivă a tranzacțiilor și rata subvenționată este incompatibilă, în timp ce diferența dintre rata subvenționată și rata de referință a pieței este compatibilă în baza cadrului temporar.
XI. RECUPERARE
(81)
În conformitate cu TFUE și cu jurisprudența stabilită a Curții de Justiție, atunci când constată că ajutoarele sunt incompatibile cu piața internă, Comisia are competența de a decide dacă statul în cauză trebuie să le abroge sau să le modifice (39). De asemenea, Curtea a susținut în mod consecvent că obligația impusă unui stat de a abroga ajutoarele considerate de Comisie drept incompatibile cu piața internă este destinată restabilirii situației existente anterior (40). În acest context, Curtea a stabilit că obiectivul este atins după ce beneficiarul rambursează sumele acordate prin intermediul ajutorului ilegal, pierzând astfel avantajul de care s-a bucurat față de concurenții săi pe piață, și după ce situația de dinaintea acordării ajutorului este restabilită (41).
(82)
În conformitate cu jurisprudența, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (42) prevedea că „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”.
(83)
Astfel, având în vedere că măsurile în cauză urmează a fi considerate drept ajutor ilegal și parțial incompatibil, partea incompatibilă trebuie recuperată pentru a restabili situația care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului. Prin urmare, recuperarea urmează a fi efectuată de la data la care avantajul a revenit beneficiarului, respectiv atunci când ajutorul a fost pus la dispoziția beneficiarului, și va fi purtătoare de dobândă de recuperare până în momentul recuperării efective.
(84)
Având în vedere secțiunea X.5 de mai sus, elementul de ajutor incompatibil al măsurilor este calculat ca diferența dintre rata subvenționată compatibilă prevăzută de cadrul temporar și costurile totale de finanțare efectivă (respectiv rata dobânzii plus prima de garanție) la care a fost oferită finanțarea.
(85)
Suma exactă a recuperării urmează a fi calculată de autoritățile maghiare.
XII. CONCLUZIE
(86)
În baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că măsurile aferente împrumuturilor A și B acordate în favoarea Nitrogénmuvek constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(87)
În plus, Comisia concluzionează că împrumutul A și împrumutul B sunt parțial compatibile cu piața internă ca măsuri vizând împrumuturi subvenționate în temeiul cadrului temporar. În special, diferența dintre rata subvenționată prevăzută de cadrul temporar și rata de referință a pieței este compatibilă. Pe de altă parte, diferența dintre remunerația efectivă a tranzacțiilor și rata subvenționată este incompatibilă cu piața internă.
(88)
Dat fiind că împrumutul A și împrumutul B urmează a fi considerate drept ajutor ilegal și parțial incompatibil, partea incompatibilă trebuie recuperată de la Nitrogénművek pentru a restabili situația existentă pe piață înainte de acordarea ajutorului.
(89)
Suma exactă a recuperării urmează a fi calculată de autoritățile maghiare. Aceasta este calculată ca diferența dintre rata subvenționată compatibilă prevăzută de cadrul temporar și costurile totale de finanțare efectivă (respectiv rata dobânzii plus prima de garanție) la care a fost oferită finanțarea.
(90)
De asemenea, Comisia concluzionează că garanția de 100 % la împrumutul A nu a constituit ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în favoarea MFB,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Împrumutul pentru investiții în valoare de 52 milioane EUR și împrumutul pentru nevoi curente în valoare de 10 miliarde HUF acordate de Ungaria în favoarea Péti Nitrogénművek Zrt. constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
Articolul 2
(1) Ajutorul de stat acordat ilegal de Ungaria în favoarea Péti Nitrogénművek Zrt. prin încălcarea articolului 108 alineatul (3) din TFUE este parțial compatibil, parțial incompatibil cu piața internă.
(2) Ajutorul de stat ilegal constând în diferența dintre rata subvenționată a dobânzii prevăzută de cadrul temporar și rata de referință relevantă este compatibilă cu piața internă.
(3) Ajutorul de stat ilegal constând în diferența dintre remunerația efectivă a măsurilor și rata subvenționată a dobânzii prevăzută de cadrul temporar este incompatibilă cu piața internă.
(4) Ungaria trebuie să se abțină de la acordarea ajutorului de stat menționat la alineatul (3) începând de la data notificării prezentei decizii.
Articolul 3
(1) Ungaria trebuie să recupereze de la beneficiar ajutorul menționat la articolul 2 alineatul (3).
(2) Sumele care urmează a fi recuperate sunt purtătoare de dobândă de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până la data la care sunt recuperate efectiv.
(3) Dobânda se calculează ca dobândă compusă în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.
Articolul 4
(1) Recuperarea ajutorului menționat la articolul 2 alineatul (3) este imediată și efectivă.
(2) Ungaria se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la notificarea acesteia.
Articolul 5
(1) În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Ungaria trebuie să prezinte următoarele informații Comisiei:
(a)
suma totală (principalul și dobânda de recuperare) care urmează a fi recuperată de la beneficiar;
(b)
o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și planificate pentru a respecta prezenta decizie;
(c)
documente justificative care demonstrează că beneficiarul a primit ordinul de a restitui ajutorul.
(2) Ungaria trebuie să informeze în mod regulat Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale adoptate pentru punerea în aplicare a prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutorului menționat la articolul 2 alineatul (3) cu dobânda aferentă. Aceasta trebuie să prezinte imediat, la simpla cerere a Comisiei, informații privind măsurile deja adoptate și planificate pentru a respecta prezenta decizie. De asemenea, Ungaria trebuie să furnizeze informații detaliate privind sumele ajutorului și dobânzii de recuperare recuperate deja de la beneficiar.
Articolul 6
Prezenta decizie se adresează Republicii Ungare.
Adoptată la Bruxelles, 27 octombrie 2010.