NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.
REGULAMENTUL (UE) NR. 821/2011 AL COMISIEI
din 16 august 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumită în continuare „Uniunea”),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Deschiderea procedurii
(1)
La 4 decembrie 2010, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii (denumite în continuare „USA” sau „țara în cauză”).
(2)
Procedura a fost deschisă ca urmare a unei reclamații depuse în data de 22 octombrie 2010 de către Ineos Oxide Ltd (denumit în continuare „ reclamantul ”), reprezentând o proporție majoră, în acest caz de peste 25%, din producția totală a Uniunii de acetat de vinil. Plângerea conținea elemente probatoare prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză, precum și a prejudiciilor materiale rezultate; aceste elemente au fost considerate suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
2. Părți vizate de procedură
(3)
Comisia a anunțat oficial reclamantul, alți producătorii cunoscuți din cadrul Uniunii, producătorii exportatori din țara în cauză, importatorii, comercianții, utilizatorii, furnizorii și asociațiile cunoscute a fi interesate și reprezentanții Statelor Unite ale Americii de deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul stabilit în avizul de deschidere.
(4)
S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.
(5)
Comisia a trimis chestionare celor patru producători-exportatori cunoscuți din țara în cauză. Trei producători-exportatori au răspuns la chestionar. Al patrulea producător-exportator a refuzat să coopereze în cadrul anchetei și, în consecință, a fost informat că va fi tratat ca societate care nu a cooperat, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
(6)
Comisia a trimis, de asemenea, chestionare reclamantului, cât și celuilalt producător din Uniune menționat în reclamație.
(7)
Având în vedere numărul relativ mare de importatori independenți potențial implicați în această anchetă, s-a avut în vedere în avizul de deschidere recurgerea la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii independenți au fost rugați să se prezinte și să furnizeze Comisiei informațiile specificate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, întrucât numai doi importatori s-au prezentat în termenul limită stabilit prin avizul de deschidere, s-a decis că eșantionarea nu este necesară. Doi importatori din Uniune au răspuns în mod corespunzător la chestionar și a fost efectuată o vizită de verificare la sediul unuia dintre aceștia.
(8)
Pe de altă parte, mai multe părți interesate s-au făcut cunoscute ca utilizatori. Un chestionar conceput special pentru utilizatori a fost trimis acestor părți. Douăsprezece societăți au răspuns la chestionar și s-au efectuat vizite de verificare la sediile a două dintre acestea.
(9)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea provizorie a dumpingului, a prejudiciului cauzat și a interesului Uniunii și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune
Ineos Oxide Ltd, Regatul Unit
Wacker Chemie AG, Germania
(b)
Producători-exportatori din țara în cauză
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
(c)
Societăți neafiliate din țara în cauză
Terminal, Statele Unite [numele și localizarea exactă sunt confidențiale]
(d)
Societăți afiliate și neafiliate din Uniune
Celanese Chemicals Europe GmbH, Germania
Lyondell Nederland Chemie B.V., Țările de Jos
Terminal, Uniune [numele și localizarea exactă sunt confidențiale]
(e)
Societăți afiliate care nu se află în UE sau în Statele Unite ale Americii
Dow Europe GmbH, Elveția
(f)
Importatori
Gantrade Ltd, Regatul Unit
(g)
Utilizatori
Vinavil, Mapei, Italia
Synthomer, Regatul Unit
3. Perioada de anchetă
(10)
Ancheta de dumping și prejudiciu s-a efectuat în perioada 1 octombrie 2009 - 30 septembrie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada examinată”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(11)
Produsul în cauză este definit ca acetat de vinil originar din Statele Unite ale Americii, încadrat în prezent la codul NC 2915 32 00.
(12)
Acetat de vinil (denumit în continuare „VAM” sau „produsul în cauză”) este un produs chimic de bază derivat din acid acetic.
(13)
Acetatul de vinil are un spectru larg de aplicații. Majoritatea acetatului de vinil produs este utilizat ca materie de intrare pentru două produse din aval: acetat de polivinil și alcool polivinilic. Aceste produse din aval sunt polimeri importanți pentru diferitele ramuri ale industriei. Polimerii de acetat de vinil sunt în general utilizați la fabricarea vopselelor, adezivilor, învelișurilor și a finisajelor pentru textile.
(14)
Ancheta a arătat că există un singur tip de produs în cauză.
2. Produsul similar
(15)
Ancheta a arătat că acetatul de vinil produs și vândut în Uniune de către industria din Uniune și acetatul de vinil produs în țara în cauză și exportat către Uniune au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate provizoriu ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPING
1. Valoarea normală
(16)
În vederea determinării valorii normale, s-a stabilit că vânzările interne de produs similar către clienți independenți ale respectivului producător-exportator din țara în cauză au fost reprezentative, respectiv volumul total al vânzărilor de acest tip a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export al produsului în cauză în Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(17)
Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ale fiecărui producător-exportator pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Verificarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți pe durata PA.
(18)
Operațiunile de vânzare pe piața internă au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar a fost egal cu costul de producție sau mai mare decât acesta. Prin urmare, s-a determinat costul de producție pe piața internă în cursul PA.
(19)
În cazul în care mai mult de 80% din volumul vânzărilor pe piața internă au fost efectuate la o valoare mai mare decât costurile, iar prețul de vânzare mediu ponderat a fost egal sau mai mare decât costul de producție mediu ponderat, valoarea normală a fost calculată ca medie ponderată a tuturor prețurilor de vânzare pe piața internă, indiferent dacă acestea au fost sau nu rentabile. Cu toate acestea, în cazul în care volumul vânzărilor profitabile a reprezentat 80% sau mai puțin din volumul total de vânzări, sau în cazul în care prețul de vânzare mediu ponderat a fost mai mic decât costul de producție mediu ponderat, valoarea normală s-a stabilit pe baza mediei ponderate a prețurilor vânzărilor interne profitabile.
2. Prețul de export
(20)
Ancheta a arătat că acetatul de vinil a fost exportat din țara în cauză către Uniune fie (i) prin intermediul societăților comerciale afiliate din Uniune; sau (ii) pentru un producător-exportator, prin intermediul unei societăți comerciale afiliate din afara Uniunii.
(21)
În ambele cazuri, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de revânzare către primii clienți independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustate în mod corespunzător pentru a se ține seama de toate costurile suportate între momentul importării și revânzare, precum și de profituri.
3. Comparație
(22)
Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori respectivi au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(23)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au făcut ajustări corespunzătoare ale diferențelor care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. După caz și în situațiile în care acest lucru era justificat, au fost efectuate ajustări pentru diferențele la nivelul costurilor de manipulare și depozitare, transport și asigurare, la nivelul costurilor legate de credit, reduceri, comisioane și taxe de import.
4. Marja de dumping
(24)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți din Statele Unite ale Americii s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și un preț la export mediu ponderat.
(25)
Pentru a determina marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți, s-a stabilit mai întâi nivelul lipsei de cooperare. În acest scop, volumul exporturilor către Uniune raportat de către producătorii-exportatori cooperanți a fost comparat cu statisticile de import Eurostat echivalente.
(26)
Având în vedere gradul ridicat de cooperare în ceea ce privește Statele Unite ale Americii (mai mare de 90 %), s-a considerat adecvat să se stabilească, în mod provizoriu, marja reziduală de dumping pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat din această țară la nivelul taxei celei mai mari stabilite pentru un exportator care a cooperat. Această chestiune poate fi ulterior reexaminată în etapa definitivă.
(27)
Pe baza metodologiei de mai sus, marjele de dumping provizorii, exprimate ca procent din prețul CIF de import la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societate
Marje de dumping provizorii
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Toate celelalte societăți
13,8 %
D. PREJUDICIU
1. Producția și industria din Uniune
(28)
Reclamația a fost depusă de către Ineos Oxide Ltd (denumit în continuare „reclamantul”), un producător de acetat de vinil din Uniune reprezentând o proporție majoră din producția totală a Uniunii. Un al doilea producător din Uniune, Wacker GmbH, a sprijinit deschiderea procedurii. Prin urmare, reclamația a fost sprijinită de producători din Uniune care reprezintă mai mult de 25% din producția totală de acetat de vinil produs de industria din Uniune. Prin urmare, procedura a fost deschisă în conformitate cu dispozițiile articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(29)
Un al treilea producător cu sediul în Uniune (Celanese Europe GmbH) a fost identificat ca având legături cu un producător-exportator din țara în cauză. Potrivit informațiilor obținute în cursul anchetei, s-a stabilit provizoriu că respectivul producător se află integral sub controlul Corporației Celanese cu sediul în SUA, care are rol decisiv în operațiuni comerciale europene cheie, cum ar fi planificarea activităților, controlul producției, activitățile de achiziții și vânzări.
(30)
Având în vedere cele menționate anterior, s-a considerat că relația societății Celanese Europe GmbH în cadrul grupului a fost de natură să provoace un comportament diferit de cel al altor producători neafiliați în sensul articolului 4 alineatul (2) din regulamentul de bază. S-a considerat, de asemenea, că, prin intermediul acestei relații, societatea ar putea fi protejată de consecințele negative ale dumpingului prejudiciabil. De asemenea, includerea unei astfel de societăți în concluziile referitoare la prejudiciu ar distorsiona datele finale privind constituția industriei din Uniune.
(31)
Din acest motiv, s-a stabilit provizoriu că Celanese Europe GmbH ar trebui să fie exclusă din definiția industriei din Uniune.
(32)
Prin urmare, cei doi producători Ineos Oxide Ltd și Wacker GmbH constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază, reprezentând 100 % din producția Uniunii. Aceștia vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
2. Stabilirea pieței relevante din Uniune
(33)
Pentru a stabili dacă industria Uniunii, astfel cum este definită la considerentul (28) și următoarele, a suferit un prejudiciu important, s-a examinat în ce măsură producția captivă de produs în cauză a industriei din Uniune trebuie să fie luată în considerare în procesul de analiză.
(34)
Într-adevăr, produsul în cauză este vândut de industria Uniunii atât pe (a) piața liberă, cât și pe (b) piața captivă (în cadrul aceluiași grup de societăți). Pe piața captivă, produsul în cauză este utilizat ca materie primă pentru fabricarea diferitelor produse utilizate în vopsele, adezivi, învelișuri etc.
(35)
În acest context, vânzările de produs în cauză destinate utilizării ca materie primă pentru fabricarea altor produse pentru societăți din același grup sunt considerate ca fiind „utilizare captivă”, în măsura în care este îndeplinită cel puțin una dintre următoarele două condiții: (i) vânzările nu sunt efectuate la prețurile pieței sau (ii) clientul nu are libertatea de a alege furnizorul în cadrul aceluiași grup de societăți. În cursul anchetei, s-a constatat, în mod provizoriu, că vânzările către entitățile afiliate, care achiziționează produsul în cauză ca materie primă pentru fabricarea unui produs diferit au trebuit să fie considerate ca fiind vânzări captive; s-a constatat că, în temeiul politicii comerciale a societăților, aceste entități asociate nu au libertatea de a alege furnizorul.
(36)
Această distincție este relevantă pentru analizarea prejudiciului. S-a constatat că acetatul de vinil destinat utilizării captive nu se află în concurență directă cu importurile din țara în cauză. În schimb, s-a constatat că producția destinată vânzărilor pe piața liberă este în concurență directă cu importurile respective, deoarece aceste vânzări au fost realizate în condiții normale de piață; aceasta implică libertatea de alegere a furnizorului. Aceasta justifică diferențierea între piața captivă și piața liberă în analizarea anumitor indicatori ai prejudiciului.
(37)
În acest sens, s-a constatat că următorii indicatori economici privind industria din Uniune ar putea fi analizați în mod rezonabil la nivelul activității totale, și anume, inclusiv utilizarea captivă a industriei din Uniune, producția, capacitatea, utilizarea capacității, investițiile, stocurile, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salarii și importanța marjei de dumping. Acest lucru se datorează faptului că acești indicatori sunt afectați indiferent de faptul dacă produsul este transferat în aval la o societate comercială sau un grup de societăți, în vederea prelucrării ulterioare sau dacă este vândut pe piața liberă.
(38)
În ceea ce privește rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitaluri, analiza a fost efectuată la nivelul pieței libere numai din cauza faptului că prețurile de pe piața captivă nu sunt reprezentative pentru condițiile normale de piață, iar aceasta are un impact asupra fiabilității acestor indicatori.
(39)
Ceilalți indicatori economici privind industria din Uniune (consumul, vânzările, cotele de piață și prețurile din Uniune) s-au analizat și evaluat prin comparație cu situația preponderentă pe piața liberă, în special în cazul în care există condiții de piață măsurabile, iar tranzacțiile se realizează în condiții normale de piață, care implică alegerea liberă a furnizorului.
(40)
Cu toate acestea, pentru acești indicatori, piața captivă a fost luată în considerare și comparată cu datele pentru piața liberă pentru a se stabili dacă situația pieței captive poate modifica concluziile pe baza analizării exclusiv a pieței libere.
3. Consumul la nivelul Uniunii
(41)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit prin adunarea volumului total al importurilor de acetat de vinil pe baza datelor Eurostat, comparat cu datele verificate furnizate de producătorii exportatori pentru importul din țara în cauză, la volumul total de vânzări pe piața din Uniune de către industria din Uniune și celălalt producător cu sediul în Uniune.
(42)
Având în vedere numărul mic de furnizori și necesitatea de a proteja date comerciale confidențiale, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază, evoluția consumului este indexată.
Tabelul 1
Consumul în Uniune
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Consum total
100
90
87
99
Piață captivă
100
96
100
104
Piața liberă
100
88
82
97
(43)
În perioada examinată consumul pe întreaga piață a Uniunii și pe piața liberă a înregistrat o ușoară scădere de 1 % și, respectiv, 3 %. Dimpotrivă, o creștere de 4 % a fost înregistrată pe piața captivă în timpul aceleiași perioade.
4. Importurile provenite din țara în cauză
4.1. Volumul și cota de piață
(44)
Volumul și cota de piață ale importurilor efectuate din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 2
Importuri din Statele Unite ale Americii
Volumul importurilor (TM)
2007
2008
2009
PA
Statele Unite ale Americii
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Cota de piață pe întreaga piață
(Indice 2007 = 100)
100
159
150
149
Cota de piață pe piața liberă
(Indice 2007 = 100)
100
162
157
152
Sursa: Eurostat și informațiile obținute de la părțile interesate prin răspunsurile la chestionare.
(45)
În cursul perioadei examinate, importurile din țara în cauză pe întreaga piață a Uniunii (captivă și piața liberă) au crescut cu 48 %. Aceasta a dus la o creștere cu 49% a cotei de piață pe parcursul aceleiași perioade. Cota de piață pe piața liberă a crescut cu 52 %.
4.2. Prețurile importurilor și subcotarea prețului
(46)
Prețurile medii ale importurilor din țara în cauză au evoluat după cum urmează:
Tabelul 3
Prețul importurilor din Statele Unite ale Americii
Prețuri de import (EUR/TM)
2007
2008
2009
PA
Statele Unite ale Americii
774
814
541
573
(Indice 2007 = 100)
100
105
70
74
Sursa: Eurostat
(47)
În condițiile în care, în cursul PA s-a înregistrat o creștere ușoară, prețurile medii globale ale importurilor din țara în cauză au scăzut cu 26 % între 2007 și PA.
(48)
S-a efectuat o comparație a prețurilor de vânzare pe piața Uniunii între prețurile medii din industria Uniunii practicate pe piața liberă și prețurile medii de import din țara în cauză. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost ajustate, după caz, la un nivel franco fabrică, adică prețurile nete de orice reduceri și rabaturi, cheltuielile de transport în Uniune nefiind incluse.
(49)
Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile practicate de producătorii-exportatori din SUA, după deducerea oricărui rabat, și ajustate, după caz, la nivelul CIF la frontiera Uniunii și au făcut obiectul unei ajustări corespunzătoare, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importării.
(50)
Comparația a arătat că, în cursul PA, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care au subcotat prețurile industriei din Uniune, cu 17,9 % din acestea din urmă, procente calculate pe baza datelor furnizate de producătorii- exportatori cooperanți. Acest nivel de subcotare a fost combinat cu o evoluție negativă a prețurilor și o depreciere substanțială a prețurilor.
5. Importurile din alte țări terțe
(51)
Tabelul de mai jos prezintă evoluția importurilor din alte țări terțe.
Tabelul 4
Volumul importurilor din alte țări terțe
Volumul importurilor (TM)
2007
2008
2009
PA
Statele Unite ale Americii
103 192
146 800
133 763
152 445
(Indice 2007 = 100)
100
142
130
148
Arabia Saudită
0
0
0
73 156
Altele
88 138
52 414
15 937
8 198
Indice 2007 = 100
100
59
18
9
Cota de piață pe întreaga piață
(Indice 2007 = 100)
100
66
21
9
Cota de piață pe piața liberă
(Indice 2007 = 100)
100
68
22
10
Sursa: Eurostat
(52)
La începutul perioadei examinate, importurile din țara în cauză au concurat cu cele din alte țări inclusiv Taiwan, Ucraina și Rusia. La sfârșitul perioadei examinate, importurile din aceste surse tradiționale scăzuseră la o valoare aproape nulă.
(53)
O nouă țară exportatoare, Arabia Saudită, care a intrat pe piața Uniunii în cursul PA, a exportat aproximativ 73 000 de tone în cursul PA. Impactul acestei evoluții asupra industriei din Uniune este analizat la considerentele (91) și următoarele.
6. Situația industriei din Uniune
6.1. Context general
(54)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei Uniunii a cuprins și o evaluare a tuturor factorilor și indicatorilor economici care au legătură cu situația acestei industrii între 2007 și finalul perioadei de anchetă.
(55)
Indicatorii macroeconomici (producția, capacitatea de producție, utilizarea capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea, salariile și dimensiunea marjelor de dumping), precum și indicatorii microeconomici (stocurile, prețurile de vânzare, rentabilitatea, fluxul de numerar și randamentul investițiilor, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții, costurile de producție) au fost evaluați la nivelul întregii industrii a Uniunii. Evaluarea s-a bazat pe informațiile obținute din chestionare verificate transmise de către industria din Uniune.
(56)
Trebuie menționat faptul că reclamantul a achiziționat instalațiile de producție exclusiv în decursul anului 2007; în consecință, nu au putut fi obținute date pentru anumiți indicatori ai prejudiciului (rentabilitate, salarii, investiții, randament al investițiilor, fluxul de numerar) pentru anul 2007. Prin urmare, pentru acești indicatori, analiza se referă la perioada cuprinsă între 2008 și PA. În cazul celorlalți indicatori, au fost disponibile cifre pentru anul 2007. Prin urmare, pentru acești indicatori, analiza acoperă întreaga perioadă examinată (din 2007 până la PA).
(57)
Reclamantul se concentrează asupra livrării produsului în cauză numai pe piața liberă, în timp ce celălalt producător din Uniune se concentrează în principal asupra pieței captive, cu o mică fracțiune destinată pieței libere. Ținând seama de faptul că datele pentru analiza prejudiciului provin, în principal, din două surse, dintre care una se concentrează în principal asupra pieței captive, având în vedere că s-a constatat că trebuie să se țină seama de o distincție între piața totală și piața liberă din punctul de vedere al mai multor indicatori ai prejudiciului, datele referitoare la industria din Uniune a trebuit să fie indexate pentru a proteja confidențialitatea, în conformitate cu articolul 19 din regulamentul de bază.
6.2. Indicatori macroeconomici
6.2.1. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(58)
Tabelul de mai jos arată, pentru întreaga industrie a Uniunii, evoluția producției, a capacității de producție și a utilizării capacității.
Tabelul 5
Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție ale Uniunii
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Producția totală
100
105
102
92
Capacitatea totală de producție
100
121
126
143
Utilizare totală a capacității
100
87
81
64
(59)
Astfel cum se arată în tabelul de mai sus, în timpul perioadei examinate, producția totală din Uniune a scăzut cu 8 %.
(60)
În aceeași perioadă, capacitatea de producție a crescut cu 43 %. Cu toate acestea, această creștere a capacității nu a fost legată de crearea de noi linii de producție, ci de îmbunătățirea eficienței în utilizarea capacității existente.
(61)
Asocierea acestor doi factori, și anume scăderea volumului producției și creșterea capacității de producție în aceeași perioadă a dus la o scădere semnificativă a utilizării capacității cu 36 % în decursul perioadei examinate.
6.2.2. Volumul vânzărilor și cota de piață
(62)
Cifrele de mai jos prezintă volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii la vânzare practicate de industria din Uniune pe piețele totală, captivă și liberă.
Tabelul 6
Volumul vânzărilor și cota de piață
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Vânzări totale
100
99
96
88
Cotă de piață (%)
100
110
111
88
Vânzările pe piața captivă
100
111
109
113
Cotă de piață (%)
100
115
108
109
Vânzările pe piața liberă
100
89
86
67
Cotă de piață (%)
100
102
104
69
(63)
Volumul total al vânzărilor a scăzut cu 12 % în perioada examinată. Această scădere a fost chiar mai accentuată pe piața liberă, unde a atins 33 % între 2007 și PA. Piața captivă a avut o evoluție contrară, iar volumul vânzărilor a crescut cu 13 % în aceeași perioadă.
(64)
Scăderea volumului vânzărilor s-a reflectat în cota de piață, care a înregistrat o scădere de 11% pentru întreaga piață și o scădere de 31% pe piața liberă între 2007 și PA. Încă o dată, piața captivă urmat o evoluție contrară, înregistrând o creștere de 9% în aceeași perioadă.
6.2.3. Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
Tabelul 7
Ocuparea forței de muncă, productivitate și salarii
(Indice 2007 = 100)
2007
2008
2009
PA
Număr total de angajați
100
96
98
100
Productivitate totală (unitate/angajat)
100
109
104
92
Total salarii anuale
0
100
95
88
(65)
Numărul total de locuri de muncă a rămas stabil între 2007 și perioada de anchetă. Ar trebui remarcat faptul că producția de acetat de vinil nu este un domeniu care necesită un număr mare de locuri de muncă și, prin urmare, cifrele privind ocuparea forței de muncă nu sunt strâns legate de cifrele de producție. Ocuparea forței de muncă nu este, prin urmare, deosebit de importantă ca indicator în acest sector.
(66)
Pe durata perioadei examinate, productivitatea totală per angajat a scăzut cu 8 % între 2007 și PA. Aceasta a survenit ulterior scăderii producției și creșterii capacității de producție, astfel cum se explică la considerentul (58) și următoarele.
6.2.4. Amploarea marjei de dumping efective
(67)
Marjele de dumping sunt prezentate anterior, în partea privind dumpingul. Toate marjele stabilite sunt net superioare nivelului de minimis. În plus, având în vedere volumul și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping actuale nu poate fi considerat neglijabil.
6.3. Indicatori microeconomici
6.3.1. Observații generale
(68)
Analiza indicatorilor microeconomici (stocuri, prețuri de vânzare, rentabilitate, flux de numerar, randamentul investițiilor, capacitate de a mobiliza capitaluri și investiții, costuri de producție) a fost efectuată la nivelul întregii industrii a Uniunii, astfel cum s-a stabilit la considerentele (28) și următoarele.
(69)
De la indicatorii de mai sus, evaluarea rentabilității, a salariilor, a investițiilor, a randamentului investițiilor, al fluxului de numerar a trebuit să se concentreze pe piața liberă, ceea ce înseamnă că ar reflecta în principal datele furnizate de reclamant. Având în vedere cele menționate mai sus, elaborarea indicatorilor profit și flux de numerar nu a putut fi prezentată sub formă de indici, din motive de confidențialitate.
(70)
În plus, astfel cum se explică la considerentul (56), reclamantul nu a putut furniza date pentru 2007 privind anumiți indicatori ai prejudiciului; prin urmare, analiza acestor indicatori a fost efectuată pentru perioada cuprinsă între 2008 și PA.
6.3.2. Stocuri
(71)
Cifrele prezentate în continuare reprezintă evoluția stocurilor industriei din Uniune în timpul fiecăreia dintre perioadele examinate:
Tabelul 8
Stocuri
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Total stocuri
100
86
49
69
(72)
Stocurile au scăzut cu 31 % în perioada examinată. Cu toate acestea, acest indicator nu este considerat relevant în acest sector, deoarece producătorii de acetat produc la comandă și au tendința de a menține stocuri limitate. În realitate, stocurile corespund unui număr de numai câteva săptămâni de aprovizionare.
6.3.3. Prețurile de vânzare
(73)
Tabelul următor reprezintă evoluția prețurilor din industria Uniunii repartizată între piețele totală, captivă și liberă.
Tabelul 9
Prețurile de vânzare
Indice 2007 = 100
2007
2008
2009
PA
Prețul de vânzare mediu unitar pe piața totală
100
107
74
84
Prețul de vânzare mediu unitar pe piața captivă
100
115
82
92
Prețul de vânzare mediu unitar pe piața liberă
100
102
69
77
(74)
Prețurile de vânzare pe piața totală a Uniunii au scăzut cu 16 % în perioada examinată. Prețurile de vânzare au scăzut pe ambele piețe, chiar dacă scăderea a fost mai accentuată pe piața liberă (- 23 %) decât pe piața captivă (-8 %).
6.3.4. Rentabilitatea, fluxul de numerar, randamentul investițiilor și capacitatea de mobilizare a capitalului și a investițiilor
(75)
Rentabilitatea produsului similar pe piața liberă a fost determinată prin exprimarea profitului net înainte de impozitare care rezultă din vânzările produsului similar de către industria din Uniune, ca procentaj din cifra de afaceri generată de aceste vânzări.
(76)
Rentabilitatea pe piața liberă a scăzut pe parcursul perioadei examinate. Pe durata PA, au fost raportate pierderi în fiecare lună. Acesta a fost efectul unei scăderi substanțiale atât a volumului vânzărilor, cât și a prețurilor de vânzare.
(77)
Tabelul de mai jos demonstrează că industria din Uniune și-a majorat investițiile în produsul în cauză, chiar și atunci când s-a confruntat cu diminuarea rentabilității. Investițiile au fost efectuate în principal în îmbunătățirea și întreținerea tehnologiilor proceselor de producție în scopul sporirii eficienței.
Tabelul 10
Investiții
Indice 2008 = 100
2007
2008
2009
PA
Total investiții
n.d.
100
129
127
(78)
Investițiile au crescut cu 27 % în perioada examinată.
(79)
În ciuda creșterii investițiilor, randamentul investițiilor (ROI) pentru produsul în cauză nu a atins nivelul preconizat și a scăzut între 2008 și PA.
(80)
S-a observat, de asemenea, o scădere a fluxului de numerar între 2008 și PA, ceea ce arată o deteriorare constantă a capacității industriei din Uniune de a genera numerar și, prin urmare, o deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.
(81)
În consecință, prin creșterea investițiilor, industria continuat să își demonstreze capacitatea de a mobiliza capital; cu toate acestea, această capacitate este afectată de scăderea vânzărilor și dificultăți tot mai mari în generarea fluxului de numerar.
7. Concluzie privind prejudiciul
(82)
Analiza situației industriei din Uniune arată o tendință descendentă a tuturor indicatorilor principali ai prejudiciului. Pe fondul unui consum relativ stabil, producția totală a scăzut cu 8 % în perioada examinată. În aceeași perioadă, industria din Uniune a pierdut 11 % din cota de piață globală și 33 % din cea de pe piața liberă. Rata de utilizare a capacității a scăzut cu 36 %. În aceeași perioadă, importurile din țara în cauză au crescut cu 48 %.
(83)
În perioada examinată, volumul total al vânzărilor industriei din Uniune a scăzut cu 12 %. O tendință de scădere mai accentuată a volumului de vânzări a putut fi observată în ceea ce privește tendințele referitoare la piața liberă, în care s-a înregistrat o scădere cu 33 % în cursul perioadei examinate.
(84)
Scăderea volumului vânzărilor industriei din Uniune a fost însoțită de o scădere a prețului global cu 16 %. Ca și în cazul volumului de vânzări, situația a fost chiar mai gravă pe piața liberă, unde s-a înregistrat o scădere a prețurilor de 23 %. Scăderea volumului de vânzări, împreună cu scăderea prețurilor a avut efect asupra nivelurilor de profit și a antrenat pierderi pentru fiecare lună din perioada de anchetă.
(85)
Singurii indicatori care au înregistrat o evoluție pozitivă au fost investițiile, care au crescut cu 27 %, aceeași tendință având-o și capacitatea de mobilizare a capitalului. Cu toate acestea, investițiile nu au îndeplinit rentabilitatea preconizată și au scăzut între 2008 și PA.
(86)
Având în vedere cele de mai sus, ancheta a confirmat faptul că, în cazul în care situația continuă, pierderile observate în decursul perioadei de anchetă ar putea conduce la întreruperea oricărei producții semnificative de acetat de vinil destinat pieței libere a industriei din Uniune.
(87)
Având în vedere împrejurările prezentate mai sus, industria din Uniune a suferit un prejudiciu material în decursul PA.
E. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Introducere
(88)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă prejudiciul material suferit de industria Uniunii a fost cauzat de importurile care au făcut obiectul unui dumping din țara în cauză. Mai mult, au fost analizați factorii cunoscuți, diferiți de importurile care fac obiectul unui dumping, care ar fi putut aduce prejudicii industriei din Uniune, pentru a se asigura că orice prejudiciu cauzat de acești factori nu a fost atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
2. Impactul importurilor din SUA
2.1. Context general
(89)
Există o coincidență clară, în timp, între creșterea importurilor care fac obiectul unui dumping între 2007 și PA, pe de o parte și o pierdere a cotei de piață deținute de industria din Uniune în decursul aceleiași perioade, pe de altă parte. Ancheta a stabilit, de asemenea, existența unor efecte negative ale prețurilor importurilor care fac obiectul unui dumping, care au fost în permanență subcotate în raport cu cele practicate de industriile din Uniune și au provocat o scădere constantă a rentabilității acestora din urmă.
(90)
Unele părți au susținut faptul că creșterea importurilor nu a reprezentat decât o înlocuire a importurilor anterioare din alte țări importatoare și/sau a fost cauzată de creșterea cererii de pe piața UE. Cu toate acestea, nici cifrele referitoare la importuri (a se vedea tabelul 2), și nici consumul (a se vedea tabelul 1), nu pot confirma această afirmație. În acest context se reamintește, astfel cum se observă la considerentul (43), că acest consum a fost în general stabil și chiar a scăzut în perioada examinată, în timp ce importurile din Statele Unite au crescut cu 48 %.
3. Efectele altor factori
3.1. Impactul importurilor din alte țări terțe
3.1.1. Impactul importurilor din Arabia Saudită
(91)
Unele dintre părțile interesate au susținut că importurile de VAM din Arabia Saudită sunt cauza prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(92)
Arabia Saudită este într-adevăr, după cum s-a arătat la considerentul (14) de mai sus, al doilea mare exportator de VAM către Uniune după SUA. Importurile din Arabia Saudită au intrat pe piață doar în timpul perioadei de anchetă.
(93)
Valorile Eurostat prezentate în tabelul 11 de mai jos indică prețurile importurilor din Arabia Saudită și din alte țări terțe.
Tabelul 11
Prețul de vânzare al exporturilor din alte țări terțe
(EUR/t)
2007
2008
2009
PA
Arabia Saudită
n.d.
n.d.
n.d.
636
(Indice PA = 100)
0
0
0
100
Altele
878
919
473
633
(Indice 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabelul arată faptul că prețul mediu al importurilor din Arabia Saudită - 636 EUR - a fost comparabil cu prețul mediu al importurilor din alte țări terțe care a fost de 633 EUR, cu 11 % mai mare decât prețul mediu american de 573 EUR.
(95)
Faptul că exportatorii din Arabia Saudită acționează în același segment de preț cu ceilalți importatori, cu o mare diferență de preț în comparație cu exporturile americane, arată faptul că producătorii-exportatori din Arabia Saudită s-au comportat diferit în comparație cu SUA în ceea ce privește stabilirea prețurilor și în ceea ce privește impactul posibil asupra producătorilor din Uniune.
(96)
Din aceste motive, se poate concluziona provizoriu că importurile din Arabia Saudită nu încalcă legătura de cauzalitate între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
3.2. Impactul crizei economice
(97)
Unele părți interesate au susținut că scăderea producției și a volumului vânzărilor industriei din Uniune ar trebui atribuite scăderii consumului. Aceste părți au afirmat, de asemenea, că tendința descendentă a prețurilor medii de vânzare a fost cauzată de criza economică mondială.
(98)
Alte părți interesate au afirmat că, în timpul crizei economice, toți producătorii de produse petrochimice, inclusiv producătorii de VAM, au suferit pierderi majore și că, prin urmare, pierderile suferite de industria din Uniune nu ar trebui să fie atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping din țara în cauză.
(99)
Cu toate acestea, prezenta anchetă, astfel cum se menționează la considerentele (41)-(43), a arătat că scăderea consumului din Uniune pe piața liberă a fost neglijabil în decursul perioadei examinate. Prin urmare, impactul crizei economice în ceea ce privește scăderea consumului nu ar fi putut fi responsabil de scăderea accentuată a volumului vânzărilor, astfel cum se arată la considerentele (62)-(64).
(100)
Analiza rentabilității industriei din Uniune pe piața liberă a arătat că sectorul VAM a suferit pierderi semnificative în comparație cu alte produse chimice similare fabricate. În plus, rentabilitatea acestor alte produse și-a revenit după criză, în timp ce sectorul VAM a continuat să se deterioreze. Aceasta duce la concluzia provizorie că, deși sectorul VAM era mai susceptibil de a fi afectat de criza economică, acesta ar trebui să difere de alte sectoare petrochimice, din cauza pierderilor repetate suferite de reclamant, care au continuat după criză și care au fost direct legate de importurile la preț scăzut din SUA. Prin urmare, cererea a fost provizoriu respinsă.
(101)
În lumina celor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că criza economică nu a contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune într-o măsură în care să fie afectată legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de către industria din Uniune și importurile care fac obiectul unui dumping din SUA.
3.3. Prejudiciul autoprovocat
(102)
Mai multe părți interesate au susținut că reclamantul a contribuit la propria sa situație precară prin construirea de capacități de producție suplimentare în timpul recesiunii. S-a afirmat că orice diminuare a vânzărilor și prin urmare, a profitului, a fost cauzată de o combinație între recesiunea economică și deciziile comerciale neadecvate ale reclamantului.
(103)
Mai multe părți interesate au afirmat în continuare că tehnologia utilizată în uzina reclamantului este cauza principală a prejudiciului. Pe parcursul perioadei examinate, reclamantul a suferit mai multe întreruperi de activitate și situații de forță majoră și s-a afirmat că scăderea vânzărilor reclamantului ar trebui atribuită opririlor numeroase și nu importurilor din SUA care fac obiectul unui dumping. Argumente similare au fost ridicate în ceea ce privește rentabilitatea reclamantului.
(104)
În ceea ce privește afirmația că reclamantul nu ar fi trebuit să își mărească capacitatea de producție în timpul recesiunii economice mondiale, se reamintește că reclamantul nu a achiziționat nicio nouă capacitate, ci doar și-a mărit capacitatea de producție prin optimizarea proceselor existente. Aceasta trebuie considerată a fi o decizie de afaceri rezonabilă pe o piață în care consumul total este stabil, dar vânzările sunt în scădere din cauza concurenței importurilor la preț scăzut. Prin urmare, cererea este provizoriu respinsă.
(105)
În ceea ce privește afirmația că întreruperile cauzate de probleme tehnice au fost cele care au condus la prejudiciul suferit de reclamant, ancheta a demonstrat că procesul de producție pentru VAM necesită întreținerea și închiderea ciclică a uzinei, la intervale regulate și planificate. Prin urmare, trei din cinci întreruperi de activitate trebuie să fie luate în considerare ca parte a unei funcționări normale a unei uzine VAM.
(106)
În plus, s-a constatat că toate cele trei întreruperi planificate se bazau pe decizii conștiente ale reclamantului de încetare a producției în momentele în care presiunea asupra prețurilor cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping a fost atât de ridicată, încât reclamantul nu a fost în măsură să ofere prețuri la niveluri sustenabile. În timpul acestor opriri, reclamantul avea stocuri suficiente pentru a livra volumele scăzute solicitate, care au fost, fie stabilite prin contract, fie obținute prin intermediul vânzărilor la vedere. În plus, scăderea nivelului stocurilor, așa cum se menționează la considerentul (72), confirmă faptul că au fost efectuate livrări în mod constant în timpul perioadei examinate.
(107)
Din aceste motive, s-a constatat că impactul global al întreruperilor de activitate ale reclamantului nu a fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate. Prin urmare, argumentele aduse de către părțile interesate cu privire la prejudiciul auto-provocat au fost respinse.
3.4. Accesul la materiile prime: avantaj competitiv firesc al producătorilor în țara în cauză
(108)
Mai multe părți interesate au susținut că dependența reclamantului de aprovizionarea externă cu materii prime, mai degrabă decât importurile care fac obiectul unui dumping, ar trebui să fie considerată ca fiind una din principalele cauze ale problemelor întâmpinate. S-a susținut, de asemenea, că exportatorii americani au un avantaj concurențial firesc, deoarece aceștia au acces la materii prime mai puțin scumpe, respectiv etilenă și acid acetic.
(109)
În ceea ce privește presupusa problemă a surselor de materii prime disponibile pentru reclamant, argumentul invocat mai sus nu poate fi susținut deoarece s-a constatat că reclamantul beneficiază, de asemenea, de canale preferențiale, materiale provenind de la uzina furnizorului său aflată la fața locului, precum și de la o societate afiliată. În consecință, prețurile principalelor materii prime au fost, prin urmare, comparabile cu cele aflate la dispoziția pieței din țara în cauză.
(110)
Din cele de mai sus rezultă că, deși prețurile principalei materii prime utilizate pentru producția de VAM au fost, probabil, mai scăzute în SUA decât pe piața din Uniune, acest lucru nu a avut un impact asupra costurilor pentru reclamant.
(111)
Faptul că diferența dintre prețurile materiei prime ar fi putut influența doar parțial problemele întâlnite de reclamant a fost susținut și de faptul că s-a înregistrat o rentabilitate semnificativ mai bună în cazul altor produse fabricate de reclamant, care conțineau aceleași materii prime.
(112)
Din aceste motive, se concluzionează provizoriu că impactul prețurilor materiilor prime nu a fost în măsură să afecteze legătura de cauzalitate dintre importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(113)
Astfel, s-a concluzionat că există o legătură cauzală între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile din SUA care fac obiectul unui dumping. Alte posibile cauze ale prejudiciului, și anume impactul importurilor din alte țări terțe, efectul crizei economice, avantajul concurențial natural al producătorilor-exportatori în ceea ce pricește materiile prime și prejudiciul autoprovocat, au fost analizate și niciuna dintre acestea nu au avut asupra situației industriei din Uniune un impact care să afecteze legătura de cauzalitate stabilită între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
(114)
Pe baza analizei de mai sus a efectelor tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat, cu titlu provizoriu, că există o legătură cauzală între importurile din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul material suferit de industria din Uniune în cursul PA.
F. INTERESELE UNIUNII
1. Interesul industriei din Uniune
(115)
Ancheta a arătat că industria din Uniune suferă un prejudiciu material din cauza efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping, care îi subcotează prețurile, astfel cum se prevede la considerentul (47) și următoarele.
(116)
Industria din Uniune investește în îmbunătățirea eficienței sale și raționalizează treptat procesul de producție. Se poate preconiza că măsurile ar împiedica noi cazuri de concurență neloială din partea importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping și, prin urmare, permit ameliorarea situației industriei din Uniune.
(117)
Pe de altă parte, în cazul în care măsurile nu ar fi instituite, situația financiară actuală și rentabilitatea industriei din Uniune, conform analizei din prezenta anchetă la considerentele (54) și următoarele, nu sunt suficient de puternice pentru a face față în continuare la presiunea exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping. Consecința ar putea duce la întreruperea sau reducerea semnificativă a producției pentru piața liberă a industriei din Uniune.
(118)
În lumina analizei de mai sus, se preconizează că industria din Uniune ar beneficia de pe urma impunerii măsurilor provizorii.
2. Interesele importatorilor
(119)
Comisia a trimis chestionare celor doi importatori neafiliați care și-au manifestat interesul în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(120)
Ancheta a arătat că o parte importantă din cifra de afaceri totală se referă la produsul în cauză.
(121)
S-a analizat impactul taxelor asupra rentabilității importatorului. Analiza a arătat că profitul și marja de profit a importurilor sale sunt de așa natură încât instituirea de măsuri ar putea conduce, de fapt, la o scădere a rentabilității. În consecință, dintr-o simplă perspectivă a costului, în cazul impunerii de măsuri, după toate probabilitățile, acestea ar avea un impact asupra activității importatorului. Cu toate acestea, importatorul a confirmat că ar putea imputa cel puțin o parte din creșterea costurilor clienților săi, având în vedere situația actuală a pieței, unde cererea este de așteptat să rămână constantă. În plus, ancheta a arătat că este posibil ca importatorul să opteze să se aprovizioneze de la producători care nu sunt supuși accizelor, precum exportatorii taiwanezi sau producători din Uniune.
(122)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că efectul impunerii măsurilor asupra importatorilor ar fi limitat.
3. Interesul utilizatorilor
(123)
Utilizatorii s-au arătat foarte interesați de acest caz. În timpul anchetei, 12 utilizatori au cooperat; dintre aceștia, doi au fost verificați pe baza volumului importurilor lor din țara în cauză. Aceste societăți au sediile pe întreg teritoriul Uniunii și sunt prezente în sectorul aplicațiilor industriale precum învelișuri, vopsele și adezivi.
(124)
Importurile utilizatorilor cooperanți reprezintă aproximativ o treime din totalul importurilor din SUA pe baza datelor Eurostat. Ancheta a arătat că 30 % dintre achizițiile de VAM ale utilizatorilor cooperanți provin din SUA și 57 % provin din UE.
(125)
Ancheta a arătat că VAM a reprezentat, în medie, aproximativ o treime din costul de producție al celor doi utilizatori verificați.
(126)
Unii utilizatori au susținut că instituirea de măsuri ar crește costurile de producție ale acestora și că ar fi dificil să se transfere această creștere a costurilor clienților lor din cauza concurenței acerbe a prețurilor pe piață. Se presupune că această dificultate poate duce fie la o reducere a cotei de piață a utilizatorilor în avantajul concurenților lor situați în afara Uniunii, fie la trecerea de la procesul de producție actual la alte procese de producție, care nu implică produsul în cauză. Se presupune că ultima consecință a măsurilor ar fi o reducere importantă a marjelor de profit ale utilizatorilor.
(127)
Doi dintre acești utilizatori au susținut că reducerea marjelor de profit ar duce la mai puține investiții în producția lor și că, în consecință, ocuparea forței de muncă ar fi afectată.
(128)
În ceea ce privește afirmația referitoare la reducerea marjei de profit, ținând seama de nivelurile sănătoase ale rentabilității utilizatorilor, se preconizează că, dacă utilizatorii nu au posibilitatea de a transfera creșterea costurilor către clienții lor, instituirea de taxe ar duce la scăderea marjei de profit doar într-o mică măsură. Prin urmare, este probabil că investițiile în producție nu ar fi perturbate și că nu ar exista efecte secundare semnificative asupra ocupării forței de muncă. Pe baza concluziilor de mai sus, cererea a fost respinsă.
(129)
În ceea ce privește afirmația că instituirea de măsuri asupra importurilor de produs în cauză ar aduce prejudicii competitivității utilizatorilor din Uniune, prin creșterea costurilor de producție și favorizarea importurilor de produse în aval din alte țări terțe, se reamintește faptul că taxele nu sunt destinate să stopării importurilor și că nivelul măsurilor nu este de natură să împiedice utilizatorii să se aprovizioneze din SUA. Taxele antidumping urmăresc să restabilească condiții de concurență loială pe piața Uniunii pentru produsul în cauză. Pe baza celor menționate anterior și ținând seama de faptul că numai o treime din consumul de VAM al utilizatorilor este de origine americană, afirmația este respinsă.
(130)
În plus față de cele de mai sus, trebuie să se sublinieze, de asemenea, faptul că mulți utilizatori au raportat că, datorită numărului limitat de surse de VAM, o aprovizionare suficientă cu VAM originar din Uniune este o prioritate. În acest sens, se reamintește că ancheta a arătat că există probabilitatea ca industria din Uniune să întrerupă furnizarea de VAM pe piața liberă, în cazul în care măsurile nu sunt instituite. În ceea ce privește diversitatea surselor de aprovizionare, instituirea de măsuri ar fi, astfel, în interesul utilizatorilor din Uniune.
(131)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că orice efect negativ al impunerii măsurilor asupra utilizatorilor ar fi limitat.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(132)
Având în vedere cele de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu se poate concluziona clar că instituirea de măsuri provizorii asupra importurilor de acetat de vinil originare din SUA nu ar fi în interesul Uniunii.
G. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(133)
Ținând seama de concluziile de mai sus privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
1. Nivel de eliminare a prejudiciului
(134)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(135)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune.
(136)
Prin urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost calculat pe baza unei comparații între prețul mediu al importurilor care au făcut obiectul unui dumping și prețul indicativ al industriei din Uniune. Prețul orientativ a fost stabilit prin adăugarea unei marje de profit orientative la costurile de producție ale industriei din Uniune. Marja orientativă de profit s-a stabilit provizoriu la nivelul de 9,9 %. Această marjă de profit a fost stabilită prin referință la rentabilitatea bazată pe randamentul mediu (măsurată ca EBITDA/vânzări) al societăților petrochimice care operează într-un sector similar cu VAM în perioada 2007-2009.
(137)
Marjele de subcotare rezultate sunt de peste 30 %.
2. Măsuri provizorii
(138)
Luând în considerare cele menționate mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază se consideră că ar trebui să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din țara în cauză, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu, în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul marjelor de dumping constatate.
(139)
Nivelurile taxelor antidumping pentru fiecare societate, menționate în prezentul regulament, s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri de taxă (spre deosebire de cele la nivel național aplicabile „tuturor celorlalte societăți”) sunt aplicabile exclusiv importurilor de produse originare din Statele Unite ale Americii și fabricate de către societățile menționate, entități juridice specifice. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(140)
Orice plângere privind aplicarea acestor niveluri ale taxei antidumping individuale ale societății (de exemplu, ca urmare a unei modificări a numelui entității sau ca urmare a stabilirii unei noi producții sau entități de desfacere) trebuie să fie imediat adresată Comisiei (3) cu toate informațiile relevante, în special orice modificare a activităților societății legate de producție, vânzări pe piața internă și la export, asociate cu, spre exemplu, schimbarea numelui sau acea modificare a producției și a entităților de desfacere. Dacă este cazul, după consultarea comitetului consultativ, Comisia va modifica regulamentul în consecință, actualizând lista societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(141)
Pe baza celor prezentate mai sus, nivelurile taxelor antidumping propuse, exprimate pe baza prețului CIF franco la frontiera Uniunii, se stabilesc în mod provizoriu după cum urmează:
Societate
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Nivelurile provizorii ale taxei
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Toate celelalte societăți
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. COMUNICARE
(142)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată prezenta în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
1. Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de acetat de vinil, încadrată în prezent la codurile NC 2915 32 00, originară din Statele Unite ale Americii.
2. Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire se stabilește pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:
Societate
Taxa antidumping
Codul adițional TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Toate celelalte societăți
13,8 %
B999
3. Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
4. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 august 2011.