ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. března 2012
o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) - Francie: uplatňování rozhodnutí „Sernam 2“
(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/398/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. OBECNÉ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(1)
Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3).
(2)
Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět.
(3)
Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5).
(4)
Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala.
(5)
Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6).
(6)
Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(7)
Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory.
(8)
Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(9)
Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008.
(10)
Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer - „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele.
(11)
Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení.
(12)
Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012.
1.2. VNITROSTÁTNÍ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(13)
Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí).
(14)
Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut.
(15)
Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2. POPIS
2.1. PODNIK SERNAM
(16)
Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8).
(17)
Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route.
(18)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl.
(19)
Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges.
(20)
Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům.
(21)
Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR).
(22)
Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“).
(23)
Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu.
(24)
Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2.2. ROZHODNUTÍ SERNAM 1 ZE DNE 23. KVĚTNA 2001
(25)
Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999-2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004.
2.3. ROZHODNUTÍ SERNAM 2 ZE DNE 20. ŘÍJNA 2004
(26)
Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR.
(27)
Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:
„Článek 3
1. S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:
a)
Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE.
b)
Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.
Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky - tedy vozidla určená k silniční přepravě - společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.
Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy.
2. V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(28)
V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět.
2.4. PŘEVEDENÍ ČINNOSTÍ SERNAM SA NA SPOLEČNOST FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině).
(30)
Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:
-
[zájemce 1] (předběžná nabídka): - 120 milionů EUR,
-
[zájemce 2] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 3] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): - 65,2 milionu EUR,
-
[zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): - 56,4 milionu EUR.
(31)
Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam.
2.4.1. Skutečný okamžik převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(32)
Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005.
2.4.2. Jednotlivá převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(33)
Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:
a)
SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR;
b)
Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR;
c)
Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress;
d)
Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál.
(34)
Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13).
(35)
Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce:
(36)
Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
2.5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(37)
Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem.
2.6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
2.6.1. Připomínky stěžovatelů
(38)
První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy.
(39)
Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií.
(40)
Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.
(41)
Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka.
(42)
Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA.
(43)
První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu.
(44)
Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(45)
Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci.
(46)
První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk.
(47)
Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil.
2.6.2. Připomínky zúčastněných stran, které se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 bylo opravdu dodrženo
2.6.2.1. Připomínky SNCF
(48)
SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu.
(49)
Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat.
(50)
Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala.
(51)
Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA.
2.6.2.2. Připomínky fondu Butler Capital Partners
(52)
BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress.
(53)
Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge.
(54)
Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat.
(55)
Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek.
(56)
Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks (14) a SMI (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress.
2.7. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
2.7.1. Dodržení rozhodnutí Sernam 2
2.7.1.1. Dodržení mezní lhůty pro prodej
(57)
Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou.
2.7.1.2. Cena za prodej
(58)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní.
(59)
Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).
(60)
Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu.
2.7.1.3. Prodej aktiv
(61)
V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení.
(62)
Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF.
(63)
Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu.
(64)
Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti).
(65)
Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat.
(66)
Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu.
(67)
Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam.
(68)
Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR.
(69)
Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo […] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:
-
protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu,
-
protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress.
Postup použitý společností Sernam je nutno považovat za postoupení aktiv v celku:
-
Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv,
-
v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“
(70)
Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
2.7.1.4. Transparentní a otevřená povaha výběrového řízení
(71)
Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla.
2.7.1.5. Oprávněná důvěra
(72)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení.
2.7.2. Údajné manipulace, k nimž mělo dojít při zhodnocování aktiv a pasiv převedených ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress
(73)
Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam.
(74)
Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR.
2.7.3. Neexistence povinnosti Sernam Xpress vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR
(75)
Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI (16) a CDA (17).
2.7.3.1. Rozdělení transakce na převod v rámci skupiny a share deal
(76)
Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně.
(77)
Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks (18).
2.7.3.2. Dodržení podmínek rozsudků ve věcech CDA a SMI
(78)
Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19).
(79)
Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20).
(80)
Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21).
(81)
Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise.
(82)
Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22).
(83)
Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost.
(84)
Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA.
2.7.4. Nové podpory ve prospěch společností Sernam Xpress a/nebo Financière Sernam
(85)
Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory.
(86)
Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců.
(87)
Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24).
3. POSOUZENÍ KOMISE
3.1. PŘIPOMENUTÍ ODŮVODNĚNÍ ČLÁNKU 3 ROZHODNUTÍ SERNAM 2
(88)
Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1.
(89)
Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):
„[…] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.
Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.
Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.
I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).
(…)
Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(90)
Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují.
(91)
Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné.
(92)
Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001-2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu.
(93)
Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit.
(94)
V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů.
3.2. ZNEUŽITÍ PODPORY POVOLENÉ ROZHODNUTÍM SERNAM 2
(95)
Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:
„V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(96)
Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela.
3.2.1. Dne 30. června 2005 k převedení činností nedošlo
(97)
Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005.
(98)
Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.2. Převedení činností nepředstavuje prodej (27)
(99)
Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní.
(100)
Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy.
(101)
V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku.
(102)
Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.3. Převedení činností nepředstavuje prodej aktiv, ale převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv)
(103)
I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
(104)
Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR).
(105)
Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2.
(106)
Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
(107)
Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů.
3.2.3.1. Převedení spočívá v převodu aktiv a pasiv v celku v rámci jedné skupiny, po němž následuje prodej akcií (share deal) dceřiné společnosti, jež je nabyla
(108)
Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“).
(109)
SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2).
(110)
Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý.
(111)
Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku).
(112)
Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny.
3.2.3.2. Převedení se neomezuje na aktiva, ale zahrnuje celou společnost SA (aktiva a pasiva)
(113)
Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2.
(114)
Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM - GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR.
(115)
Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam.
(116)
Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu.
3.2.4. Převedení se neomezuje na aktiva vlastněná společností Sernam SA v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, ale byla navýšena o částku 59 milionů EUR
(117)
Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje.
3.2.5. Převedení činností neproběhlo prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení
(118)
Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku.
(119)
Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo.
(120)
Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu.
3.2.6. Cíl prodeje aktiv nebyl dodržen
(121)
Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:
„Sernam […] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(122)
Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA.
(123)
V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění.
3.2.7. Argumenty předložené Francií neumožňují prokázat dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2
(124)
Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu.
(125)
Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít.
(126)
Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(127)
Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
3.2.8. Závěr: Francie nedodržela článek 3 rozhodnutí Sernam 2 a zneužila podporu ve výši 503 milionů EUR
(128)
Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2.
3.2.9. Podpora ve výši 503 milionů EUR není slučitelná s vnitřním trhem
(129)
Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem.
(130)
Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici.
(131)
Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
3.3. VRÁCENÍ PODPORY VE VÝŠI 41 MILIONŮ EUR
(132)
Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA.
(133)
Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA.
(134)
Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:
„Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“
(135)
Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(136)
Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam.
(137)
Rozsudek ve věci SMI (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal).
(138)
Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)
„[…] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se - zejména po obdržení státní podpory - nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).
Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. […]“
(139)
Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)
„Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“
(140)
Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33).
(141)
Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek.
(142)
Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv.
(143)
Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.
(144)
Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco.
(145)
Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005-2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005-2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám.
(146)
Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]).
(147)
Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2.
(148)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA.
(149)
Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR.
(150)
Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
(151)
Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství.
3.4. NOVÉ PODPORY POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI SERNAM XPRESS
(152)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
(153)
Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam.
(154)
Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář.
(155)
Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže.
(156)
Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37).
(157)
Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal.
(158)
Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu.
(159)
Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public - EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
3.4.1. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF
(160)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress.
3.4.2. Navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF
(161)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla.
3.4.3. Odepsání pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA
(162)
Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši.
3.4.4. Záruky poskytnuté společností SNCF
(163)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:
-
zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění,
-
zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR,
-
prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku […] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam,
-
prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje […] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam),
-
SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR.
(164)
Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést.
(165)
Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu.
(166)
Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější.
(167)
Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu.
(168)
Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody.
(169)
Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady.
(170)
Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu.
(171)
Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala.
3.4.5. Prodejní cena
(172)
Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci.
3.4.6. Závěr k přítomnosti nových podpor
(173)
Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Neslučitelnost s vnitřním trhem a navrácení
(174)
Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky.
(175)
Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam).
3.5. ZRUŠUJÍCÍ DOLOŽKA
(176)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat.
3.6. OPRÁVNĚNÁ DŮVĚRA
(177)
Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout.
(178)
Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005.
(179)
Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:
1)
na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal);
2)
na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR;
3)
na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress.
(180)
Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“.
(181)
Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech.
(182)
Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(183)
Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
(184)
Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru.
4. NAVRÁCENÍ
(185)
Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět.
(186)
Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:
(v milionech francouzských frank?)
P?vodní kapitál
44
Financování ztrát za rok 2000
698
Financování ztrát za rok 2001
252
Financování restrukturalizace: vklad SNCF
1 300
Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF
250
Nadnáklady spojené se železni?á?i
394
Podpora na restrukturalizaci celkem
2 938
(187)
K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR.
(188)
Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001.
(189)
Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42).
(190)
Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou.
(191)
Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí.
(192)
Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených.
(193)
Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA.
(194)
Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA.
(195)
Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch.
(196)
Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS.
(197)
Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory v celkové částce 503 milionů EUR poskytnuté Francií společnosti Sernam SCS (jež se stala společností Sernam SA) a schválené Komisí rozhodnutím 2006/367/ES (43) ze dne 20. října 2004 byly zneužity. Jsou neslučitelné s vnitřním trhem. Z těchto podpor měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster.
2. Ze státní podpory ve výši 41 milionů EUR, již Francie poskytla společnosti Sernam SCS a kterou rozhodnutí Sernam 2 prohlásilo za neslučitelnou, měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster.
3. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR společností SNCF, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Francie je povinna získat zpět podpory uvedené v článku 1 od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster.
2. Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
3. V rámci tohoto provedení může Francie zohlednit případné částky vrácené SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA, a to za podmínek uvedených výše.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:
a)
den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Francie předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 9. března 2012.
DECIZIE A COMISIEI
din 9.3.2012
privind ajutorul de stat Nr. SA.12522 (C 37/08) - Franța - Punerea în aplicare a deciziei Sernam 2
[notificată cu numărul C(2012) 1616]
(Numai textul în limba franceză este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/398/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate (2),
întrucât:
1. PROCEDURĂ
1.1. CONTEXTUL PROCEDURAL GENERAL
(1)
La 23 mai 2001, Comisia a aprobat un ajutor pentru restructurarea SCS Sernam (societate în comandită simplă), devenită Sernam SA în decembrie 2001 („decizia Sernam 1”) (3).
(2)
La 20 octombrie 2004, Comisia a adoptat o decizie finală prin care confirmă că ajutorul aprobat prin decizia Sernam 1, în valoare de 503 milioane EUR, este compatibilă cu piața internă, în anumite condiții („decizia Sernam 2”) (4). În această decizie se menționează, de asemenea, existența unui ajutor suplimentar de 41 de milioane EUR, incompatibil cu piața internă, pe care Franța trebuie să îl recupereze.
(3)
Prin scrisoarea din 24 iunie 2005, un prim terț („primul reclamant”) a denunțat aplicarea incorectă a deciziei Sernam 2 (5).
(4)
La 22 februarie 2006, acest prim reclamant a introdus, împotriva Comisiei, o acțiune în constatarea abținerii de a acționa, în măsura în care aceasta nu acționase, la vremea respectivă, la plângerea reclamantului.
(5)
Prin scrisoarea din 10 aprilie 2006, o a doua parte interesată, și anume societatea Mory Group („al doilea reclamant”) a introdus, de asemenea, o plângere la Comisie (6).
(6)
Pe fond, cele două plângeri susțineau că decizia Sernam 2 a fost aplicată în mod abuziv și au solicitat Comisiei să inițieze o nouă procedură oficială de investigare cu privire la aplicarea de către Franța a deciziei Sernam 2.
(7)
Prin scrisoarea din 16 iulie 2008, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la aplicarea de către Franța a deciziei Sernam 2 („decizia de inițiere a procedurii”). Comisia a prezentat îndoielile sale cu privire la compatibilitatea cu decizia Sernam 2 a modalităților la care a recurs Franța în vederea (conform acesteia) punerii în aplicare a deciziei menționate, precum și cu privire la posibilitatea ca aceste modalități să conțină ajutoare de stat suplimentare.
(8)
Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7). Argumentele celor doi reclamanți sunt prezentate sintetic la considerentul 16 din prezenta decizie. De asemenea, prin decizia de inițiere a procedurii, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la punerea în aplicare de către Franța a deciziei Sernam 2.
(9)
La 8 octombrie 2008, autoritățile franceze au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii.
(10)
Comisia a primit observații pe această temă de la părțile interesate. Primul reclamant a prezentat observații la data de 13 noiembrie 2008. Societatea Națională a Căilor Ferate („SNCF”) a comunicat observațiile sale la data de 6 februarie 2009. Fondul de investiții Butler Capital Partners („BCP”) a prezentat observații la data de 9 februarie 2009. La 25 martie 2009, Comisia a transmis Franței observațiile primite, oferindu-i posibilitatea de a trimite observații și, la 7 mai 2009, Comisia a primit comentariile autorităților franceze cu privire la observațiile primului reclamant.
(11)
La 15 martie 2011, al doilea reclamant a cerut Comisiei să inițieze „măsuri de investigare” pentru a verifica în ce condiții se aplică decizia Sernam 2. Comisia a răspuns la data de 18 mai 2011, precizând măsurile de investigare întreprinse după adoptarea deciziei de inițiere.
(12)
La 25 noiembrie 2009 și la 29 noiembrie 2011, Comisia a solicitat autorităților franceze să îi transmită informații. Răspunsurile au fost primite la 15 ianuarie 2010 și, respectiv, la 25 ianuarie 2012.
1.2. CONTEXTUL PROCEDURAL NAțIONAL
(13)
La 3 ianuarie 2007, societatea Mory Group a solicitat autorităților franceze să emită două dispoziții de rambursare: 1) un ordin împotriva întreprinderii Sernam SA cu privire la ajutorul de 41 de milioane EUR, declarat incompatibil cu piața comună prin decizia Sernam 2 și care, în opinia Mory Group, nu ar fi făcut obiectul unei recuperări efective de către Franța; 2) un al doilea ordin împotriva beneficiarului (neprecizat) ajutoarelor pentru restructurarea Sernam SA, pe care Franța le-ar fi acordat în vederea efectuării transferului activelor Sernam SA (pentru detalii privind aceasta operațiune, a se vedea secțiunea 2.4 din prezenta decizie).
(14)
Ministerul Economiei, Finanțelor și Industriei a respins printr-o scrisoare cererile celui de al doilea reclamant. Această decizie de respingere a făcut obiectul unei căi de atac introduse de Mory Group la Tribunalul administrativ din Paris, invocându-se un abuz de putere. Din informațiile Comisiei, acest litigiu nu s-a judecat încă.
(15)
În plus, la 31 ianuarie 2012 a fost introdusă o cale de atac judiciară împotriva societății Sernam Xpress („Sernam Xpress”). Sernam Xpress este societatea care a primit activele și pasivele nefinanciare ale Sernam SA atunci când a avut loc transferul activelor societății Sernam SA (în ceea ce privește detaliile acestei operațiuni, a se vedea secțiunea 2.4). Tribunalul Comercial din Nanterre a stabilit o perioadă de ținere sub observație de șase luni și a fixat o nouă audiere pentru data de 27 martie 2012.
2. DESCRIERE
2.1. ÎNTREPRINDEREA SERNAM
(16)
De la înființarea acesteia în 1970 ca parte a SNCF, întreprinderea Sernam desfășoară activități de mesagerie și de transport express de colete și paleți (8).
(17)
La 1 februarie2000, toate activitățile întreprinderii Sernam au fost atribuite unei filiale și, în acest mod, a fost constituită SCS Sernam (societate în comandită simplă). SCS Sernam a fost transformată în societate anonimă (Sernam SA), la 21 decembrie 2001. În 2005, Sernam SA avea 10 filiale operaționale, precum și o societate de servicii de transport rutier, denumită Sernam Transport Route.
(18)
La 17 octombrie 2005, Sernam Xpress a primit activele și pasivele nefinanciare ale Sernam SA, cu ocazia transferării activităților Sernam SA societății Financière Sernam (pentru detalii privind această operațiune, a se vedea secțiunea 2.4). La acea dată, Sernam Xpress era deținută în proporție de 100 % de Financière Sernam.
(19)
In cursul anului 2006, BCP deținea 51,8 % din capitalul Sernam Xpress. În același timp, Sernam Xpress a achiziționat societatea Coulonge, o întreprindere de transport cu sediul în Limoges.
(20)
În cursul anului 2011, societățile Financière Sernam și Sernam Xpress s-au văzut obligate să se recapitalizeze înainte de sfârșitul exercițiului contabil. Întrucât BCP nu aducea capitalul necesar, au fost efectuate două operațiuni.
(21)
În primul rând, în mai 2011 Sernam Xpress a contribuit cu marca Sernam la filiala sa operațională, societatea Sernam Services (acest aport este evaluat la 15 milioane EUR).
(22)
În al doilea rând, la 30 iunie 2011, societatea Sernam Xpress a fost dizolvată, iar societatea Financière Sernam, asociat unic, a preluat patrimoniul acesteia (operațiune denumită „transfer universal de patrimoniu”).
(23)
În consecință, Grupul Sernam este constituit în prezent din Financière Sernam și din filialele fostei întreprinderi Sernam Xpress, și anume Sernam Services, menționată anterior, și societatea Aster (denumită în continuare „Aster”). Aster este fosta societate Sernam Transport Route. Sernam Xpress vânduse această filială în decembrie 2005, și furnizase cumpărătorului o garanție privind cifra de afaceri. În martie 2008, Sernam Xpress a răscumpărat societatea, care, între timp, își schimbase denumirea în Aster. La data preluării, Sernam Xpress a avut un aport de capital de 5 milioane EUR la contul curent al societății Aster. Această contribuție la contul curent a fost oferită societății Aster cu ocazia unei reuniuni care a avut loc în luna iulie. În decembrie 2011, societatea Financière Sernam, care între timp absorbise Sernam Xpress (a se vedea considerentul 22), a recapitalizat societatea Aster, lăsându-i 5 599 998 EUR în contul curent.
(24)
Situația financiară a Grupului Sernam a continuat să se deterioreze, de aceea la 31 ianuarie 2011 a fost inițiată o procedură de administrare judiciară a societăților Financière Sernam și Sernam Services. La 3 februarie 2011, filiala Aster a intrat în lichidare, urmând ca temporar să își continue activitatea. Tribunalul Comercial din Nanterre a stabilit o perioadă de ținere sub observație de șase luni și a fixat o nouă audiere pentru data de 27 martie 2012.
2.2. DECIZIA SERNAM 1 DIN 23 MAI 2001
(25)
În decizia Sernam 1, Comisia a autorizat un ajutor în valoare totală de 503 milioane EUR pentru restructurarea SCS Sernam. Acest ajutor era autorizat în special în temeiul unui angajament asumat de Franța de a vinde întreprinderea. În fapt, 60 % din capitalul SCS Sernam trebuia să fie preluat de către societatea Géodis SA (9), societate de drept public cu activități de transport și logistică, listată pe piața secundară la Bursa din Paris. Astfel, Géodis SA ar fi trebuit să își asume în totalitate și în mod nelimitat (10) datoriile SCS Sernam, și să acopere cheltuielile de restructurare suplimentare, în valoare de 67 de milioane EUR. La rândul ei, SCS Sernam se angaja să își reducă numărul centrelor de exploatare de la 107 la 72 în perioada 1999-2004, să își reducă cifra de afaceri cu 18 %, să își reducă efectivele de personal și să pună în aplicare restructurarea cu bugetul menționat și în timpul de care dispune, și anume înainte de începutul anului 2004.
2.3. DECIZIA SERNAM 2 DIN 20 OCTOMBRIE 2004
(26)
În decizia Sernam 2, Comisia a constatat că ajutorul în valoare de 503 milioane EUR, autorizat prin decizia Sernam 1, a fost plătit în condiții diferite de cele prevăzute în decizia Sernam 1, în special din cauză că Géodis a preluat 15 % (în loc de 60 %, cum se prevăzuse) din acțiunile SCS Sernam. În afară de asta, Géodis renunțase să mai contribuie la costurile pentru restructurarea întreprinderii, care se ridicau la 67 de milioane EUR.
(27)
Având în vedere aceste elemente, Comisia a impus condiții la autorizarea ajutorului pentru restructurare în valoare de 503 milioane EUR, sumă plătită societății Sernam SA. Articolul 3 din decizia Sernam 2, care prevede aceste condiții, este formulat astfel:
„Articolul 3
1. Sub rezerva alineatului (2), trebuie îndeplinite următoarele condiții:
(a)
Sernam va putea să desfășoare numai activitățile sale de mesagerie pe cale ferată, în conformitate cu conceptul privind Train Bloc Express („TBE”). În acest sens, SNCF garantează punerea la dispoziția oricărui alt operator care solicită acest lucru a unor condiții identice cu cele acordate societății Sernam pentru dezvoltarea transportului feroviar de mărfuri, „TBE”.
(b)
În schimb, Sernam va trebui să înlocuiască integral, în cursul următorilor doi ani începând cu data notificării prezentei decizii, mijloacele proprii și serviciile de transport rutier cu mijloacele și serviciile de transport rutier aparținând uneia sau mai multor întreprinderi independente de SNCF din punct de vedere juridic și economic și selecționate în urma unei proceduri deschise, transparente și nediscriminatorii.
„Mijloace proprii și servicii de transport rutier” ale Sernam înseamnă ansamblul mijloacelor rutiere - respectiv vehiculele de transport rutier - aflate în proprietatea societății Sernam sau deținute în baza unui contract de leasing/de închiriere.
Întreprinderile care vor prelua activitățile rutiere ale societății Sernam vor trebui să asigure ansamblul serviciilor de transport rutier din resurse proprii.
2. În cazul în care Sernam își vinde activele în bloc, până în data de 30 iunie 2005, la prețul pieței, unei societăți independente din punct de vedere juridic de SNCF, pe baza unei proceduri transparente și deschise, condițiile de la alineatul (1) nu se aplică.”
(28)
În decizia Sernam 2, Comisia a evidențiat, de asemenea, faptul că autoritățile franceze au acordat societății Sernam un ajutor suplimentar în valoare de 41 de milioane EUR. Comisia a considerat acest ajutor ca fiind incompatibil cu piața internă și a dispus recuperarea acestuia de către Franța.
2.4. TRANSFERAREA ACTIVITĂțILOR SERNAM SA CĂTRE FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Pentru punerea în aplicare a deciziei Sernam 2, Franța pretinde că a respectat condiția prevăzută de articolul 3 alineatul (2), precizând că, printr-un comunicat de presă (11), SNCF a invitat orice parte interesată să ia legătura cu Banca ABN Amro. Se pare că 34 de grupuri industriale, financiare sau consorții au fost invitate să examineze dosarul. Scrisorile de invitație pentru prima etapă a procedurii, trimise de ABN Amro părților care au solicitat examinarea dosarului, conțin o cerere de oferte pentru preluarea integrală a activelor societății Sernam (scrisoarea fiind redactată în limba engleză, termenul utilizat este „assets”).
(30)
Conform autorităților franceze, situația economică a societății Sernam nu a permis obținerea unor propuneri de evaluare pozitivă a activelor. Toate ofertele depuse în cadrul acestei proceduri au prezentat în concluzie o valoare extrem de negativă:
-
[candidatul 1] (ofertă preliminară): -120 de milioane EUR;
-
[candidatul 2] (ofertă preliminară): - 90,4 milioane EUR;
-
[candidatul 3] (ofertă preliminară): - 90,4 milioane EUR;
-
[candidatul 4] (oferta etapei a doua): - 65,2 milioane EUR;
-
[candidatul 5] (oferta etapei a doua): - 56,4 milioane EUR.
(31)
În lipsa unei oferte ferme, conducerea societății Sernam SA a făcut, prin intermediul unei societăți ce urma să fie creată, denumită inițial Bidco, apoi Financière Sernam, o ofertă de preluare.
2.4.1. Data efectivă a operațiunilor de transferare a activităților societății Sernam către Financière Sernam
(32)
Această ofertă a fost transmisă SNCF la 30 iunie 2005, fiind acceptată, în principiu, de către Direcția Generală a SNCF, în aceeași zi. Cu toate acestea, încheierea oficială a protocolului de înțelegere între toate părțile implicate a necesitat parcurgerea unor formalități. Protocolul convenit între SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (una dintre cele 10 filiale deținute 100 % de Sernam S.A., înființată în 2002) și conducerea viitoarei societăți Financière Sernam a fost semnat la data de 21 iulie 2005 (denumit în continuare „protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005”). Societatea Financière Sernam a fost înmatriculată în Registrul Comerțului la data de 14 octombrie 2005. La 17 octombrie 2005 au fost efectuate diferite operațiuni de transferare a activităților Sernam către Financière Sernam, descrise în detaliu în considerentele următoare.
2.4.2. Diferitele operațiuni de transferare a activităților societății Sernam către Financière Sernam
(33)
Autoritățile franceze au arătat că transferarea activităților Sernam către Financière Sernam a avut loc în patru etape:
(a)
SNCF și-a recapitalizat filiala Sernam SA, deținută 100 %, cu suma de 57 de milioane EUR;
(b)
Sernam SA a avut, în beneficiul filialei sale Sernam Xpress, deținută 100 %, un aport de capital pentru toate elementele activului, inclusiv cele 57 de milioane EUR sub formă de recapitalizare, descrisă la litera (a), precum și pentru pasivul Sernam, cu excepția pasivelor denumite „financiare” (împrumut de capital contractat de societatea Sernam SA cu grupul SNCF, pasiv aferent rezilierii contractului „IBM-GPS”), în valoare de 35,8 milioane EUR (12). În schimbul acestui aport, Sernam SA a primit o participație Sernam Xpress în valoare nominală de 100 EUR.
(c)
Ulterior, Sernam Xpress a efectuat o majorare de capital de 2 milioane EUR, care a fost subscrisă în întregime de SNCF; în urma acestei operațiuni, SNCF deținea majoritatea participațiilor Sernam Xpress;
(d)
Sernam SA și SNCF au cedat societății Financière Sernam, contra sumei de 2 milioane EUR, participațiile deținute la Sernam Xpress, reprezentând capitalul total al acesteia din urmă.
(34)
La data de 15 decembrie 2005, Sernam SA a intrat în lichidare judiciară. Suma de 41 de milioane EUR ce urma să fie rambursată SNCF în baza deciziei Sernam 2 a fost înregistrată la pasivele acestei lichidări (13).
(35)
Operațiunile sunt prezentate în schema următoare:
(36)
Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevedea, în afară de recapitalizarea de către SNCF a societății Sernam SA cu suma de 57 de milioane EUR, și a societății Sernam Xpress cu suma de 2 milioane EUR, garanții acordate de SNCF societății Financière Sernam (descrise detaliat la considerentele 72-85 din decizia de inițiere a procedurii), și o clauză de reziliere în cazul undei decizii negative a Comisiei în decurs de cinci ani de la încheierea protocolului de înțelegere (descrisă detaliat la considerentul 117 din decizia de inițiere).
2.5. MOTIVE CARE AU CONDUS LA INIțIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE
(37)
În decizia din 16 iulie 2008, Comisia a dorit să verifice dacă Franța a respectat, așa cum pretinde, articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, și dacă procedura de recuperare a ajutorului incompatibil în valoare de 41 de milioane EUR aleasă de Franța, și anume includerea datoriei față de stat în pasivele lichidării Sernam SA, permitea, de facto, să se elimine denaturarea concurenței cauzată de acest ajutor. În plus, Comisia a dorit să verifice dacă operațiunea de transferare a activelor Sernam SA nu a dat naștere unui alt ajutor de stat, incompatibil cu piața internă.
2.6. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
2.6.1. Observațiile reclamanților
(38)
Mai întâi, primul reclamant consideră că nu au fost respectate condițiile prevăzute în decizia Sernam 2 pentru vânzarea activelor Sernam SA.
(39)
Pe de o parte, data-limită impusă de decizia Sernam 2, și anume 30 iunie 2005, pentru efectuarea cesiunii, nu a fost respectată, întrucât operațiunile de transfer nu au fost aprobate decât la 17 octombrie 2005, iar cedarea activelor ar fi trebuit să aibă loc în aceeași zi.
(40)
Apoi, cu privire la prețul transferului, primul reclamant consideră că prețul a fost stabilit numai prin raportare la oferta prezentată de Financière Sernam. Se pare că această ofertă a fost ilicită, întrucât implica atribuirea unor ajutoare noi, în special recapitalizarea societății Sernam SA. În fine, primul reclamant subliniază că Sernam Xpress nu era o societate independentă de Sernam SA, astfel cum demonstrează Comisia în decizia sa de inițiere a procedurii.
(41)
Pe de altă parte, operațiunile de transfer par să constituie în realitate o afacere cu participații („share deal”), adică menținerea pe piață a entității beneficiare prin simpla schimbare a proprietarului.
(42)
De asemenea, primul reclamant denunță încălcarea condiției privind organizarea vânzării prin intermediul unei proceduri transparente și deschise. Conform acestuia, vânzarea societății Sernam Xpress ar fi trebuit supusă consultării publice și procedurii de licitație, după recapitalizarea celor două societăți, Sernam SA și Sernam Xpress, mai degrabă decât a societății Sernam SA.
(43)
În al doilea rând, primul reclamant denunță manevre în ceea ce privește evaluarea activelor și pasivelor transferate și evaluarea la o valoare inferioară a entității vândute.
(44)
În al treilea rând, primul reclamant enumeră o serie de măsuri care, în opinia lui, ar constitui ajutoare noi: recapitalizarea de 57 de milioane EUR, nerecuperarea celor 41 de milioane EUR reprezentând un ajutor ilegal, ștergerea datoriilor financiare ale Sernam SA față de SNCF. Toate aceste măsuri ar reprezenta, în opinia sa, ajutoare incompatibile cu piața internă.
(45)
În al patrulea rând, primul reclamant subliniază că Sernam SA trebuia să fie lichidată, în loc să fie vândută. Reclamantul are aceleași îndoieli ca și Comisia cu privire la includerea anumitor costuri în calculul lichidării și consideră că în niciun moment nu rezultă că prețul efectiv al restructurării societății Sernam ar fi fost inferior costului lichidării.
(46)
Primul reclamant conchide nu numai că autoritățile franceze s-au sustras obligației de a recupera ajutorul declarat incompatibil în valoare de 41 de milioane EUR, ci ar fi acordat noi ajutoare în valoare de cel puțin 95 de milioane EUR, la care trebuie să se adauge diferite măsuri de ajutor acordate sub formă de garanții.
(47)
Referitor la cel de al doilea reclamant, acesta nu a prezentat observații cu privire la decizia de inițiere.
2.6.2. Observațiile părților interesate, care consideră că decizia Sernam 2 a fost respectată
2.6.2.1. Observațiile formulate de SNCF
(48)
SNCF consideră că a respectat condiția prevăzută de articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. SNCF susține că a vândut toate activele societății Sernam în bloc, înainte de 30 iunie 2005, la prețul pieței, unei societăți independente din punct de vedere juridic și pe baza unei proceduri transparente și deschise.
(49)
Conform SNCF, operațiunile de transfer au fost indisociabile și simultane. Prin urmare, Comisia nu putea proceda la defalcarea lor artificială.
(50)
Comisia consideră că, în cazul unui preț negativ, principiul investitorului privat în economia de piață ar fi respectat în cazul în care costul transferului este inferior costului lichidării pe care l-ar fi suportat statul acționar, și prezintă observații detaliate pentru a demonstra aceste afirmații.
(51)
În final, SNCF subliniază că obligația privind restituirea ajutorului în valoare de 41 de milioane EUR a fost inclusă în pasivul lichidării societății Sernam SA.
2.6.2.2. Observațiile formulate de Butler Capital Partners
(52)
În primul rând, BCP aduce precizări cu privire la contribuția sa la capitalul societății Sernam Xpress.
(53)
În al doilea rând, BCP precizează obiectivul avut în vedere prin achiziționarea societății Coulonge.
(54)
În al treilea rând, BCP contestă că Sernam Xpress ar fi dispus de un surplus de lichidități ca urmare a injecțiilor de capital de 57 de milioane EUR și, respectiv, de 2 milioane EUR. BCP ar fi trebuit să facă o nouă injecție de lichidități de 6 milioane EUR pentru a le aduce la un nivel acceptabil, având în vedere pierderile care trebuiau finanțate.
(55)
În al patrulea rând, BCP contestă faptul că avantajul ajutorului de 41 de milioane EUR ar fi fost transferat societății Sernam Xpress. BCP estimează că o astfel de situație ar fi luată în considerare numai în cazul în care s-ar demonstra că transferul activităților Sernam SA nu a fost efectuat la prețul pieței. Ori, conform BCP, transferul s-a realizat printr-o procedură deschisă, transparentă și nediscriminatorie. BCP reamintește, de asemenea, că procesul de transfer a fost însoțit de o expertiză.
(56)
În fine, având în vedere consecințele preluării controlului asupra Sernam, BCP analizează majorarea de capital ca fiind o vânzare și consideră că, în conformitate cu jurisprudența rezultată din cauzele Banks (14) și SMI (15), recuperarea unui ajutor ipotetic nu ar putea fi imputată societății Financière Sernam sau filialei acesteia, Sernam Xpress.
2.7. OBSERVAțII FORMULATE DE FRANțA:
2.7.1. Cu privire la respectarea deciziei Sernam 2
2.7.1.1. Cu privire la respectarea datei-limită de vânzare
(57)
Autoritățile franceze consideră că oferta fermă de preluare, cu forță juridică pentru cumpărător, a fost înaintată la 30 iunie 2005, fiind acceptată în aceeași zi de către SNCF, ceea ce a făcut ca acordul să fie irevocabil în baza legislației contractuale franceze.
2.7.1.2. Cu privire la prețul de vânzare
(58)
Autoritățile franceze consideră că decizia Sernam 2 nu interzicea vânzarea la un preț negativ, și că jurisprudența recunoaște că acesta poate fi prețul pieței.
(59)
Activele ar fi fost vândute la prețul negativ de 57 de milioane EUR, ceea ce corespunde sumei prin care SNCF a recapitalizat Sernam SA. Acest preț ar fi fost mai bun decât ofertele orientative prezentate inițial și ar fi constituit singura ofertă fermă propusă SNCF de către piață. Prețul ar fi fost validat de mai multe expertize independente (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings și Commission des Participations et Transferts).
(60)
Conform autorităților franceze, recapitalizarea prealabilă efectuată de SNCF nu este decât o modalitate de punere în aplicare. Prin urmare, Comisia nu ar putea să se refere la această recapitalizare pentru a contesta valoarea de piață a activelor Sernam, întrucât existența unui preț de piață excludea orice calificare drept ajutor pentru integralitatea prețului negativ.
2.7.1.3. Cu privire la vânzarea de active
(61)
Ca răspuns la analiza efectuată de Comisie, conform căreia transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam a cuprinde două operațiuni succesive, și anume: 1) un transfer intragrupuri de active în bloc de la Sernam SA către Sernam Xpress (în acel moment, filială 100 % a societății Sernam SA), și 2) o vânzare de la Sernam Xpress către Financière Sernam, corespunzător unei share deal și nu unei vânzări de active, autoritățile franceze considerând că este o defalcare artificială și nejustificată.
(62)
În primul rând, se consideră că operațiunile de transfer corespund unei „operațiuni de aport-cesionare” pusă în practică printr-o recapitalizare, și anume o operațiune indisociabilă care ar fi fost efectuată din două motive: 1) dreptul francez nu ar permite o vânzare de active la un preț negativ, și 2) era indicat să se asigure că nu există o legătură juridică între cumpărător și SNCF.
(63)
Având în vedere situația sa economică deficitară permanentă (pierderile cumulate în ultimele patru exerciții dinaintea cesionării ridicându-se la 309,2 milioane EUR), valoarea totală a activelor Sernam SA era negativă.
(64)
Pentru a se conforma interdicției de vânzare la un preț negativ în baza dreptului francez și pentru a asigura neutralitatea economică a operațiunii de cesionare, metoda experților în cazul unei valori negative a activelor ce urmează să fie cesionate ar consta în a se prevedea următoarele: 1) prețul plătit de cumpărător să fie un preț simbolic, și 2) să creeze un mecanism destinat compensării cumpărătorului (o participare a vânzătorului la majorarea de capital înaintea cesionării sau renunțarea de către vânzător la creanțele pe care le deține la societatea cedată).
(65)
În plus, pentru a evita orice contestare a validității operațiunii de către creditorii Sernam SA sau orice exercitare de către aceștia a dreptului lor la opoziție, era de preferat să se adauge la activele în bloc pasivele necesare pentru continuarea activității Sernam. O simplă vânzare a activelor nu ar fi permis includerea acestor pasive.
(66)
Prin urmare, trebuia să se recurgă la un aport parțial de active supus regimului sciziunilor prevăzut la articolul L.236-16 până la L.236-21 din Codul comercial francez. În această privință, autoritățile franceze precizează că aportul echivalează cu o vânzare, întrucât implică și un transfer de proprietate, ca urmare a remunerării cu acțiuni emise de societatea beneficiară a aportului de capital.
(67)
Întrucât, în temeiul articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, cumpărătorul nu putea fi legat juridic de SNCF, nu era posibil să se efectueze un aport de active în bloc direct în beneficiul societății Financière Sernam pentru că, în acest caz, Sernam SA ar fi devenit automat, ca efect al aportului, acționarul societății Financière Sernam. Acest lucru ar explica faptul că a existat un aport parțial de active în beneficiul Sernam Xpress, apoi cesionarea Sernam Xpress societății Financière Sernam.
(68)
Conform autorităților franceze, aportul parțial de active în beneficiul Sernam Xpress nu constituie în niciun caz un transfer între grupuri, întrucât Sernam Xpress este o „societate-scoică”, utilizată pentru primirea în bloc a activelor Sernam SA, exclusiv în scopul de a permite cesionarea lor concomitentă cumpărătorului - societatea Financière Sernam - și nu pentru continuarea activității desfășurată de societatea mamă. Se avea în vedere ca activele să fie primite de Sernam Xpress și aduse la valoarea lor de piață, în vederea efectuării tranzacției. În orice caz, aportul de active ar fi implicat un transfer de proprietate, pentru care Sernam Xpress a emis o participație cu valoarea nominală de 100 EUR. Conform autorităților franceze, această acțiune reprezintă prețul valorii reale a activelor și pasivelor care constituie aportul, după recapitalizarea de 57 de milioane EUR.
(69)
Autoritățile franceze au adăugat la observațiile lor formulate ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, opinia profesorului de drept Nicolas Molfessis, conform căruia „dreptul francez […] nu permitea ca SNCF să cedeze direct, în bloc, societății Financière Sernam, activele firmei Sernam; normele juridice aplicabile obligau SNCF să efectueze o operațiune de aport-cesionare, pentru a respecta constrângerile impuse de Comisie:
-
întrucât dreptul francez nu prevede conceptul de vânzare la un preț negativ, operațiunea nu putea fi efectuată la prețul pieței, astfel cum impunea Comisia, fără ca în prealabil să se recurgă la recapitalizare;
-
întrucât dreptul francez nu prevede conceptul privind cesionarea datoriei și subordonează cesionarea contractului de acordul prealabil al tuturor contractanților cedați, acord care, în practică, este imposibil de obținut, cesionarea pasivului de exploatare necesar pentru continuarea activității impunea recurgerea la tehnica aportului parțial de active pentru depășirea acestui obstacol. Recurgerea la tehnica aportului parțial de active necesita interpunerea unei societăți, Sernam Xpress, pentru respectarea condiției privind absența legăturii juridice între cedent și cesionar, impusă de Comisie.
Schema elaborată de Sernam trebuie asimilată unei cesionări în bloc de active:
-
Operațiunea de aport-cesionare, bine cunoscută în practică, a fost asimilată de către Curtea de Casație unei cesionări de active atunci când existau elemente care demonstrau indivizibilitatea între cele două operațiuni, acestea din urmă vizând, în ultimă instanță, exclusiv transferul de active;
-
O astfel de indivizibilitate este absolut evidentă în cazul de față, întrucât diferitele convenții semnate între părți pun în evidență fără niciun dubiu voința părților de a considera diferitele operațiuni ca fiind interdependente, și neavând altă finalitate decât cesionarea activelor Sernam societății Financière Sernam.”
(70)
Conform autorităților franceze, activele Sernam SA au fost vândute în bloc unei societăți care nu era legată juridic de SNCF, la un preț negativ corespunzător prețului pieței, în urma unei negocieri a cesionării, desfășurată în cadrul unei licitații deschise, transparente, necondiționată și nediscriminatorie, în baza condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
2.7.1.4. Cu privire la caracterul deschis și transparent al procesului de selecție
(71)
Autoritățile franceze consideră ca fiind falsă din punct de vedere material afirmația conform căreia dosarul transmis cumpărătorilor potențiali ai activelor Sernam SA nu făcea trimitere la vânzarea societății Sernam Xpress, ci la vânzarea activelor Sernam SA. În plus, cerința privind o licitație deschisă, transparentă și nediscriminatorie nu ar implica recurgerea la o nouă cerere de oferte după recapitalizare, întrucât aceasta este doar rezultatul direct al licitației și al prețului negativ rezultat din această procedură.
2.7.1.5. Cu privire la încrederea legitimă
(72)
Autoritățile franceze consideră că, prevăzând în mod explicit posibilitatea de a se proceda la cesionarea în bloc a activelor Sernam, decizia Sernam 2 a dat naștere, la nivelul conducerii SNCF, și al autorităților franceze, la speranțe întemeiate pe faptul că erau autorizate să procedeze astfel. Prin urmare, inițierea procedurii de investigare a măsurilor de ajutore de stat nu ar avea în vedere încrederea legitimă pe care autoritățile franceze o aveau în decizia Sernam 2, cu atât mai mult cu cât acestea ar fi acționat în totală transparență față de Comisie, furnizându-i acesteia toate explicațiile necesare cu privire la metodologia de cesionare.
2.7.2. Cu privire la presupusele manevre efectuate cu ocazia evaluării activelor și pasivelor transferate de Sernam SA societății Sernam Xpress
(73)
În ceea ce privește presupusele manevre efectuate cu ocazia evaluării activelor, autoritățile franceze resping în primul rând faptul că a avut loc o reducere de 22 de milioane a valorii activelor. Într-adevăr, întrucât operațiunea consta într-un aport parțial de active urmat de o cesionare, normele contabile aplicabile impuneau ca evaluarea să nu fie la valoarea netă contabilă, astfel cum susține primul reclamant, ci întemeiată pe valoarea reală a activelor și pasivelor care au făcut obiectul aportului. Aceste valori ar fi fost evaluate în conformitate cu prețul pieței sau de către experți independenți. De asemenea, pentru evaluarea creditelor fiscale amânate, au fost aplicate normele contabile în vigoare. In ceea ce privește evaluarea portofoliului de mărci, aceasta s-ar fi întemeiat pe o estimare efectuată de Comisia Europeană la 23 mai 2001, la momentul aportului în favoarea SCS Sernam de către SNCF.
(74)
In ceea ce privește evaluarea pasivului, autoritățile franceze consideră că au fost transferate numai pasivele necesare pentru continuarea activității societății beneficiare a aportului. In plus, conform autorităților franceze, evaluarea efectului negativ („badwill”) corespunde numai înregistrării contabile a valorii negative de piață de 57 de milioane EUR.
2.7.3. Cu privire la absența obligației de recuperare a ajutorului de 41 de milioane EUR de la Sernam Xpress
(75)
Autoritățile franceze subliniază că deosebirea între share deal și asset deal pe care se bazează argumentația prezentată de Comisie în cauzele SMI (16) și CDA (17) nu ar fi relevantă în cazul de față.
2.7.3.1. Cu privire la defalcarea operațiunii în transfer în cadrul grupului și share deal
(76)
Din motivele descrise la considerentele 61-70, autoritățile franceze consideră că operațiunile de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam nu constituie un transfer în cadrul grupului urmat de share deal, ci o cesiune de active către un terț.
(77)
În subsidiar, autoritățile franceze arată că prețul de piață al Sernam Xpress ar fi ținut seama în mod obligatoriu de existența datoriei de 41 de milioane EUR, dacă ajutorul ar fi fost transferat. În această ipoteză, prețul negativ ar fi fost de 98 de milioane EUR (57 + 41). Ori, prețul negativ „plătit” - în realitate, primit - de către Financière Sernam nu ar fi fost decât de 57 de milioane EUR. Ca urmare, vânzătorul ar fi realizat o economie de 41 de milioane EUR, însă el ar fi reținut, în consecință, beneficiul economic al ajutorului. În acest context, autoritățile franceze fac trimitere la hotărârea în cauza Banks (18).
2.7.3.2. Cu privire la respectarea condițiilor din hotărârile în cauzele CDA și SMI
(78)
Autoritățile franceze arată că, în hotărârea sa privind cauza CDA, Curtea a considerat că, doar faptul că CDA a continuat activitățile întreprinderilor care beneficiaseră de ajutor, nu demonstrează existența intenției de a se eluda efectele unui ordin de recuperare (19).
(79)
Curtea a precizat că nu a existat intenția de eludare a efectelor ordinului de recuperare, în măsura în care CDA a plătit un preț de cumpărare conform cu piața pentru preluarea activelor societății LCA (20).
(80)
Conform autorităților franceze, operațiunea prin care Sernam Xpress a dobândit dreptul de proprietate asupra activelor și asupra unei părți din pasivele Sernam SA la valoarea lor de piață nu a transferat societății Sernam Xpress beneficiul efectiv al avantajului creat prin acordarea ajutorului de 41 de milioane EUR. În afară de asta, Comisia nu ar putea susține că, prin răscumpărarea activelor sale, Sernam SA ar rămâne ca o scoică fără conținut, ceea ce nu i-ar da posibilitatea să obțină restituirea ajutorului declarat incompatibil. Un astfel de argument, expus deja în hotărârea privind CDA, ar fi fost respins de către Curte (21).
(81)
Autoritățile franceze subliniază că cedarea activelor Sernam SA în bloc era o posibilitate avută în vedere în mod explicit de către Comisie. Prin urmare, cedarea de către SNCF a activelor Sernam în bloc, la prețul pieței, unei societăți, în baza unei proceduri transparente și deschise, nu ar fi considerată în niciun caz drept o eludare.
(82)
Acest lucru este valabil cu atât mai mult cu cât însăși Comisia ar fi considerat că era exclusă o astfel de eludare „atunci când, pe lângă faptul că are loc la prețul pieței, cedarea «în bloc» a bunurilor societății beneficiare este efectuată în cadrul unei proceduri necondiționate și deschise tuturor concurenților societății respective” (22).
(83)
Cu privire la argumentul Comisiei (23), conform căruia operațiunea nu ar fi permis doar punerea la adăpost a activelor, așa cum s-a permis în hotărârea CDA, ci și crearea unei structuri de natură să permită finanțarea de noi investiții, cum ar fi preluarea societății Coulonge, ar fi suficient să se constate că achiziționarea societății Coulonge Services de către Sernam Xpress s-a efectuat concomitent cu preluarea Sernam Xpress de către BCP, și că Sernam Xpress a putut valorifica această preluare de către BCP prin injecția de capital nou, în vederea efectuării acestei achiziții.
(84)
Drept urmare, contrar îndoielilor exprimate de Comisie, „cel de al treilea criteriu” din Hotărârea CDA, astfel cum a fost identificat de autoritățile franceze, a fost respectat.
2.7.4. Cu privire la noile ajutoare acordate Sernam Xpress și/sau Financière Sernam
(85)
Referitor la existența unor ajutoare noi în protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 (recapitalizarea Sernam SA de către SNCF cu suma de 57 de milioane EUR; recapitalizarea Sernam Xpress de către SNCF cu suma de 2 milioane EUR; garanții acordate societății Financière Sernam de către SNCF; (clauză de reziliere), autoritățile franceze consideră că, atunci când o vânzare are loc la prețul pieței în urma unei licitații deschise și transparente, la un cost inferior costului unei lichidări, aceasta nu ar conține elemente de ajutor.
(86)
În plus, prețul negativ prezentat de Financière Sernam ar corespunde estimărilor unor experți independenți.
(87)
De altfel, autoritățile franceze precizează că această clauză de reziliere a fost inclusă în protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 la cererea Financière Sernam și numai pentru a o proteja de riscul unei decizii negative a Comisiei. Autoritățile franceze consideră că nu ar fi fost posibilă nicio cesiune fără acest tip de clauză și susțin că aceasta nu ar fi fost contestată de Comisie într-o cauză anterioară (24).
3. EVALUAREA EFECTUATĂ DE COMISIE
3.1. RELUAREA MOTIVELOR DE LA ARTICOLUL 3 DIN DECIZIA SERNAM 2
(88)
În primul rând, Comisia reamintește că procedura prezentă a fost inițiată în temeiul articolului 16 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (25), întrucât Comisia avea indicii că Franța a aplicat în mod abuziv ajutorul autorizat cu anumite condiții prin decizia Sernam 2, după aplicarea abuzivă a ajutorului autorizat, de asemenea în anumite condiții, prin decizia Sernam 1.
(89)
Comisia consideră că este necesar să se reamintească motivele care au determinat-o să impună condițiile prevăzute de articolul 3 din decizia Sernam 2 (26):
„[…] având în vedere aplicarea abuzivă a unui ajutor, menționată anterior, precum și prelungirea duratei planului de restructurare, Comisia consideră că Sernam trebuie să adopte o măsură compensatorie, retrăgându-se definitiv din segmentele de piață cu capacitate în exces, astfel încât să se justifice aprobarea unei părți din ajutorul în cauză.
Într-adevăr, acordarea ajutoarelor de stat pe piețe care se confruntă cu o supracapacitate structurală sau aflate în declin, ar avea drept consecință imediată să permită unei întreprinderi, care ar fi trebuit să își înceteze activitățile ca urmare a dificultăților declarate, să ocupe în mod artificial cote pe piețe extrem de solicitate, în detrimentul întreprinderilor concurente și viabile din punct de vedere financiar. De aceea trebuie să se evite ca ajutorul să aibă efectul nedorit de a alunga de pe piața solicitată întreprinderile care sunt viabile din punct de vedere financiar și de a favoriza acele întreprinderi care se dovedesc incapabile de a supraviețui prin propriile mijloace.
În acest sens, Comisia estimează că Sernam trebuie să renunțe definitiv la activitățile sale pe segmentele de piață cu capacitate excesivă, și anume segmentul de piață reprezentat de mesageria/poșta tradițională transportată pe cale rutieră.
Cu toate că Sernam a început deja să se retragă, Comisia consideră că nu este suficient și că trebuie să fie continuată în mod sustenabil. Din acest motiv, Comisia consideră că este necesar să impună condiții care: i) vor permite societății Sernam să se dezvolte în continuare în sensul unei diversificări inovatoare către un segment de piață pe care să-l dezvolte (pe care, astfel, nu există o supracapacitate) și ii) vor permite înlocuirea, pe segmentele de piață cu supracapacitate, în stagnare sau în declin, a serviciilor Sernam cu serviciile altor operatori (ceea ce ar avea drept efect eliberarea cotelor de piață ale Sernam pe aceste segmente).
[…]
De asemenea, Comisia reamintește că, în cazul vânzării societății Sernam în integralitate (active și pasive) avută în vedere de autoritățile franceze, trebuie să se aplice, în orice caz, condițiile deciziei (preluarea activităților rutiere ale Sernam de către alte întreprinderi și diversificarea activităților Sernam în direcția transportului feroviar de marfă). În schimb, dacă Sernam își vinde în bloc acțiunile, Comisia reamintește că cele două condiții menționate anterior referitoare la restructurarea companiei nu se vor aplica, întrucât Sernam nu va mai opera în forma juridică actuală și va elibera cotele sale de piață în favoarea cumpărătorului independent (care va putea, de facto, să își continue activitățile cu activele Sernam)”.
(90)
Prin urmare, decizia Sernam 2 prevede două scenarii diferite de vânzare pentru Sernam SA: vânzarea în integralitate a Sernam SA (active și pasive) sau numai vânzarea de active. În prima ipoteză, societatea care cumpără activele și pasivele este supusă condițiilor enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2; în a doua ipoteză, aceste condiții nu se aplică.
(91)
De asemenea, trebuie reamintit contextul mai amplu în care se înscriu deciziile Sernam 1 și Sernam 2 ale Comisiei. Sernam SA, societate care înregistra în mod constant pierderi, beneficia de ajutoare operaționale de la stat, care îi erau acordate de societatea-mamă, și anume SNCF, necesare pentru ca întreprinderea să supraviețuiască.
(92)
Se impunea să se pună capăt supraviețuirii artificiale a unei societăți care ocupa în mod necuvenit cote de piață, deși nu era competitivă. Rezultă că, pe de o parte, se oprește procesul prin care statul salvează cu regularitate societatea Sernam și, pe de altă parte, denaturările concurenței produse de această salvare trebuiau fie să dispară, fie să determine introducerea unor măsuri compensatorii. Astfel, trebuiau recuperate cele 41 de milioane EUR acordate ca ajutoare ilegale și incompatibile societății Sernam în perioada 2001-2004, și trebuia să se adopte măsuri compensatorii care să elibereze cotele de piață, drept compensație pentru cele 503 milioane EUR sub formă de ajutoare pentru restructurare.
(93)
Ori, Comisia constată de la început că modul în care Franța a înțeles să pună în aplicare decizia din 2004 este în contradicție directă cu obiectivele vizate. În fapt, autoritățile franceze au continuat să acorde ajutoare operaționale, sub pretextul punerii în aplicare a deciziei menționate și s-au străduit să mențină continuitatea economică a întreprinderii, fără să elibereze cote de piață ci, dimpotrivă, încercând să consolideze poziția concurențială a întreprinderii în cauză.
(94)
În această etapă, este necesar să se efectueze o analiză metodică a mijloacelor utilizate de autoritățile franceze pentru a-și atinge obiectivele.
3.2. APLICAREA ABUZIVĂ A AJUTORULUI AUTORIZAT PRIN DECIZIA SERNAM 2
(95)
Autoritățile franceze confirmă faptul că nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2. Prin urmare, Comisia se poate limita să verifice dacă Franța a respectat condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2. Reamintim că acest alineat este formulat astfel:
„În cazul în care Sernam își vinde activele în bloc, până în data de 30 iunie 2005, la prețul pieței și pe baza unei proceduri transparente și deschise, unei societăți care nu este legată juridic de SNCF, condițiile de la alineatul (1) nu se aplică.”
(96)
După cum se va demonstra în continuare, Franța nu a respectat aceste condiții.
3.2.1. Transferul activităților nu a fost efectuat până la 30 iunie 2005
(97)
Din observațiile autorităților franceze și ale primului reclamant rezultă că, la 30 iunie 2005, conducerea SNCF nu a făcut decât să accepte, în principiu, oferta fermă a societății Financière Sernam. Totuși, procotolul de înțelegere care angajează toate părțile participante la tranzacție nu a fost semnat decât la 21 iulie 2005, iar operațiunile diverse de transfer au fost executate abia la 17 octombrie 2005.
(98)
Prin urmare, Comisia a conchis că transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam nu s-a efectuat până la data-limită de 30 iunie 2005, astfel cum impunea condiția prevăzută prin decizia Sernam 2. Acest motiv era suficient pentru a se trage concluzia că Franța a aplicat în mod abuziv ajutorul autorizat în mod coniționat prin decizia Sernam 2.
3.2.2. Transferarea activităților nu constituie o vânzare (27)
(99)
În sistemul juridic al fiecărui stat membru al Uniunii, contractul de vânzare se întemeiază pe principiile dezvoltate de dreptul roman (emptio venditio). Vânzarea constă în transferul dreptului de proprietate asupra unui bun prin plata unui preț. După cum subliniază guvernul francez în legătură cu dreptul francez, acest preț trebuie să fie un preț pozitiv.
(100)
O tranzacție prin care persoana care dorește să transfere dreptul de proprietate asupra unuia sau a mai multor bunuri oferă o sumă de bani persoanei care preia proprietatea în cauză nu constituie o vânzare, ci un alt tip de contract.
(101)
În cazul de față, SNCF a plătit 59 de milioane EUR, în acest mod recapitalizând Sernam SA, cu suma de 57 de milioane EUR și, respectiv, Sernam Xpress, cu 2 milioane EUR, în același timp acordând societății Financière Sernam diverse garanții. Plata de 2 milioane EUR de către societatea Financière Sernam în favoarea SNCF și Sernam SA neutralizează recapitalizarea Sernam Xpress, însă nu și celelalte elemente ale tranzacției. Prin urmare, contractul încheiat între SNCF și Financière Sernam nu poate fi considerat contract de vânzare. De altfel, acest lucru nu este contestat de autoritățile franceze, care explică faptul că diferitele operațiuni de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam nu constituie o vânzare, întrucât dreptul francez nu le-ar fi permis să efectueze o vânzare care s-ar fi încheiat cu acest rezultat.
(102)
Conform concluziei la care a ajuns Comisia, contractul încheiat între SNCF și societatea Financière Sernam nu constituie o vânzare. Din același motiv, articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 nu a fost respectat, întrucât nu a fost o vânzare. În consecință, Franța a pus în aplicare în mod abuziv ajutorul autorizat în mod condiționat prin decizia Sernam 2.
3.2.3. Transferul activităților nu constituie o vânzare de active, ci un transfer integral al Sernam SA (active și pasive)
(103)
Chiar dacă se consideră că transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam constituie o vânzare, respectarea articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 presupune că această vânzare se referă numai la active, și nu la Sernam SA în integralitatea ei (active și pasive). Acest lucru rezultă din considerentul 217 din decizia Sernam 2, citată la considerentul 89 din prezenta decizie.
(104)
După cum s-a enunțat la secțiunea 2.4, transferul activităților Sernam SA de către SNCF către Financière Sernam are la bază utilizarea de către Sernam SA a filialei sale pe care o deține în integralitate, și anume Sernam Xpress, căreia i-au fost transmise activele Sernam SA, precum și pasivele acesteia, cu excepția câtorva dintre datoriile față de societatea-mamă, SNCF. Înaintea acestui transfer, Sernam SA beneficiase de o recapitalizare de la SNCF în valoare de 57 de milioane EUR, capital care a fost inclus în activele transferate. După efectuarea acestui transfer, Sernam Xpress a fost recapitalizată la rândul ei de către SNCF cu suma de 2 milioane EUR. În continuare, acțiunile Sernam Xpress au fost vândute societății Financière Sernam contra aceleiași sume (2 milioane EUR).
(105)
După cum se arată la secțiunea 2.7.1.3., autoritățile franceze justifică această operațiune prin constrângerile impuse de dreptul francez și de decizia Sernam 2.
(106)
Autoritățile franceze subliniază că rezultatul global al operațiunii este identic cu rezultatul unei vânzări de active. Prin urmare, ar trebui asimilată unei vânzări de active în bloc ale societății Sernam SA, în sensul articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
(107)
Comisia ajunge la o concluzie diferită, din două motive.
3.2.3.1. Transferul constă într-un transfer în bloc al activelor și pasivelor în cadrul unui grup, urmat de o vânzare a acțiunilor (share deal) filialei beneficiare.
(108)
Operațiunea efectuată de către SNCF a permis ca Financière Sernam să dobândească acțiunile Sernam Xpress, și, prin urmare, să procedeze la o vânzare de acțiuni (share deal).
(109)
Desigur că, inițial, SNCF a procedat la o operațiune calificată de legislația franceză - după cum susțin autoritățile franceze - drept „aport parțial de active” (în realitate, de active și pasive). Cu toate acestea, chiar dacă este analizată în mod izolat, această operațiune nu ar putea fi calificată drept „vânzare de active unui terț”. Operațiunea a avut loc la prețul negativ de 57 de milioane EUR și, prin urmare, nu constituie o vânzare (a se vedea secțiunea 3.2.2.). În plus, operațiunea nu implică doar active, ci integralitatea pasivelor, cu excepția anumitor datorii ale Sernam SA față de societatea-mamă, SNCF. Prin urmare, operațiunea consta în transferul integral (active și pasive) al societății Sernam SA, și nu doar dintr-o vânzare de active (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.3.2.).
(110)
În final, acest transfer a avut loc către o filială deținută integral, Sernam Xpress, entitate ad hoc destinată să primească activele și pasivele Sernam SA, exclusiv în scopul de a fi la rândul ei vândută societății Financière Sernam. În consecință, de acest aport nu a beneficiat o întreprindere terță și independentă de SNCF.
(111)
În al doilea rând, acțiunile Sernam Xpress au fost vândute societății Financière Sernam, ceea ce nu constituie o vânzare de active către un terț, ci un transfer de acțiuni sau share deal (prin urmare, transferul întreprinderii în integralitatea ei).
(112)
Prin urmare, niciuna dintre operațiunile efectuate de SNCF nu constituie o vânzare în bloc a activelor Sernam SA unei societăți care nu este legată juridic de SNCF, iar condițiile prevăzute la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 nu au fost respectate.
3.2.3.2. Transferul nu se limitează la active, ci cuprinde Sernam SA în integralitate (active și pasive)
(113)
Considerentul 217 din decizia Sernam 2, citat la considerentul 89 din prezenta decizie, stabilește o deosebire clară între, pe de o parte, o vânzare de active și, pe de altă parte, vânzarea societății Sernam SA în integralitate (active și pasive). Din acest considerent rezultă în mod clar că, în cazul în care autoritățile franceze urmau, așa cum prevăzuseră atunci când s-a adoptat decizia Sernam 2, să recurgă la vânzarea Sernam SA în integralitate (active și pasive), ele erau obligate să respecte condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2.
(114)
Diferitele operațiuni de transfer au avut drept rezultat faptul că Financière Sernam, prin achiziționarea societății Sernam Xpress, a dobândit totalitatea activelor și pasivelor societății Sernam SA, la momentul adoptării deciziei Sernam 2, cu unele excepții: pe de o parte, activele au crescut prin injecțiile de 57 de milioane EUR în favoarea Sernam SA și de 2 milioane EUR în favoarea Sernam Xpress (a se vedea, de asemenea, secțiunea 3.2.4. din prezenta decizie) și, pe de altă parte, pasivele s-au redus cu suma care a constituit împrumutul de capital obținut de societatea Sernam SA de la grupul SNCF, pasiv legat de rezilierea contractului „IBM - GPS”, dar și cu suma reprezentând obligația de rambursare a ajutorului incompatibil de 41 de milioane EUR.
(115)
Ori, aceste ajustări marginale nu pot ascunde faptul că activele și pasivele Sernam SA au fost efectiv transferate mai întâi întreprinderii Sernam Xpress, și apoi societății Financière Sernam.
(116)
Prin urmare, transferul activităților nu constituie o vânzare de active, ci o vânzare a societății Sernam SA în integralitatea ei (active și pasive), cu unele excepții. În consecință și inclusiv din această cauză, nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
3.2.4. Transferul nu se limitează la activele pe care le deținea Sernam SA atunci când a fost adoptată decizia Sernam 2, întrucât au fost majorate cu suma de 59 de milioane EUR
(117)
În privința activelor, Comisia constată, de asemenea, că suma de 59 de milioane EUR a fost adăugată prin recapitalizările Sernam SA și Sernam Xpress și că, pe plan economic, această suplimentare este de 57 de milioane EUR, având în vedere plata de 2 milioane EUR efectuată de Financière Sernam. Această suplimentare de active nu este autorizată de articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
3.2.5. Transferul activităților nu s-a efectuat printr-o procedură transparentă și deschisă
(118)
Într-o primă etapă, autoritățile franceze au organizat o licitație transparentă și deschisă. Cu toate acestea, la finalul acestei proceduri, SNCF nu primise nicio ofertă fermă.
(119)
Având în vedere că procedura transparentă și deschisă a fost un eșec, contractul privind diferitele operațiuni de transfer al activităților societății Sernam SA a fost încheiat cu societatea Financière Sernam. Întrucât Financière Sernam nu a participat ca atare și în mod independent la procedura transparentă și deschisă, în cele din urmă transferul activităților nu a avut loc în baza unei proceduri transparente și deschise.
(120)
Tot din această cauză, nu au fost respectate condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2.
3.2.6. Finalitatea vânzării de active nu a fost respectată
(121)
La considerentul 217, decizia Sernam 2 explică astfel finalitatea unei vânzări de active:
„Sernam […] va elibera cotele sale de piață în favoarea cumpărătorului independent (care va putea, de facto, să își continue activitățile cu activele Sernam).”
(122)
Finalitatea unei vânzări de active era, prin urmare, eliberarea cotelor de piață și a activelor Sernam SA, precum acordarea unei terțe părți a posibilității de a utiliza aceste active. Astfel, vânzarea de active urmărea încetarea activității economice a societății Sernam SA.
(123)
Ori, în acest caz, Sernam SA a fost dobândită în integralitatea sa de către personalul acesteia, reconstituit în viitoarea societate Financière Sernam. Continuitatea economică este totală; în plus, întreprinderea s-a eliberat de o parte importantă din datorie și a primit o nouă injecție de capital de 59 de milioane EUR, din care 57 de milioane rămân, din punct de vedere economic, în sarcina SNCF. Prin urmare, în afară de faptul că operațiunea efectuată nu respectă condițiile enunțate la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2, ea nu permite nici atingerea obiectivelor urmărite prin decizia menționată. Dimpotrivă, operațiunea are drept rezultat consolidarea entității economice, situație susceptibilă să agraveze denaturările concurenței pe care, de fapt, măsurile impuse prin decizie urmăreau să le atenueze.
3.2.7. Argumentele prezentate de Franța nu permit să se demonstreze respectarea articolului 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2
(124)
Argumentul Franței conform căruia, luate în ansamblu, operațiunile ar echivala cu o vânzare în bloc a activelor, nu poate fi acceptat. In fapt, prin natura ei, prima caracteristică a unei vânzări de active în bloc este aceea că nu are la bază o vânzare de acțiuni. Prin urmare, Comisia nu poate accepta argumentul conform căruia mai multe instrumente juridice diferite (aport parțial de active și pasive, apoi share deal) ar echivala cu un instrument juridic dat (vânzare de active) atunci când unul dintre instrumentele juridice la care s-a recurs în mod efectiv reprezintă negarea instrumentului juridic urmărit.
(125)
De asemenea, nu poate fi acceptat argumentul conform căruia o vânzare directă a activelor Sernam SA societății Financière Sernam nu este posibilă în temeiul dreptului francez. În primul rând, trebuie reamintit că decizia Sernam 2 îi oferea Franței două alternative de punere în aplicare a deciziei în cauză. Presupunând că vânzarea activelor se dovedea inaplicabilă, autoritățile franceze aveau posibilitatea de a pune în aplicare decizia de implementare a opțiunii prevăzute la articolul 3 alineatul (1) din decizia Sernam 2 (limitarea activităților desfășurate de Sernam SA la transportul mesageriei pe cale ferată și subcontractarea transportului rutier). În al doilea rând, în cazul în care creditorii terți s-ar fi opus cu adevărat vânzării la un preț negativ, Sernam SA putea face obiectul unei proceduri colective, astfel încât vânzarea de active ar fi putut avea loc în cadrul acestei proceduri.
(126)
In fine, dacă aveau dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare a deciziei Sernam 2, autoritățile franceze ar fi trebuit să contacteze Comisia pentru ca, împreună cu aceasta, să identifice o soluție care să vizeze alt sistem, în temeiul principiului cooperării loiale prevăzut de articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană TUE). Cu toate că autoritățile franceze s-au prezentat la Comisie pe 24 noiembrie 2004 și i-au trimis o scrisoare oficială pe 21 decembrie 2004 pentru a o informa cu privire la opțiunea aleasă, aceea de a vinde în bloc activele, însă fără a descrie elementele esențiale ale vânzării, trebuie subliniat că în niciun moment Franța nu a notificat Comisiei o modificare a planului de restructurare aprobat în mod condiționat de Comisie prin decizia Sernam 2. Ori, secțiunea 3.2.3. din Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (28) stabilesc că un stat membru nu se poate abate de la planul de restructurare fără ca, în prealabil, să notifice Comisia și să obțină aprobarea acesteia.
(127)
În fapt, Comisia nu și-a dat niciodată acordul pentru transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam, efectuat de Franța.
3.2.8. Concluzie: Franța nu a respectat articolul 3 din decizia Sernam 2 și a pus în aplicare în mod abuziv ajutorul de 503 milioane EUR
(128)
În concluzie, Comisia consideră că nu a fost respectat articolul 3 din decizia Sernam 2. În consecință, ajutorul de restructurare de 503 milioane EUR autorizat în mod condiționat prin decizia Sernam 2 a fost pus în aplicare în mod abuziv.
3.2.9. Ajutorul de 503 milioane EUR este incompatibil cu piața internă
(129)
Având în vedere că ajutorul de 503 milioane EUR a fost utilizat de către beneficiar, încălcându-se astfel dispozițiile deciziei Sernam 2, în baza acestei decizii ajutorul nu este compatibil cu piața internă.
(130)
Conform jurisprudenței Curții, statul membru este cel care trebuie să invoce motivele pentru care un ajutor este compatibil. Întrucât Franța nu a invocat niciun motiv în susținerea compatibilității, Comisia a conchis că ajutorul de 503 milioane EUR este incompatibil cu piața internă și trebuie recuperat, majorat cu dobânzile care curg de la data acordării ajutorului.
(131)
Recuperarea trebuie să se obțină de la Financière Sernam și de la filialele acesteia, îndeosebi Sernam Services și Aster, care, datorită ajutorului, continuă activitatea economică desfășurată anterior de Sernam SA (în prezent, lichidată) și apoi de Sernam Xpress (patrimoniul acesteia fiind preluat de Financière Sernam, în urma unui transfer total de patrimoniu). În fapt, trebuie să avem în vedere, mai întâi, că Sernam Xpress a primit toate elementele activului și o parte din pasivul Sernam SA în urma unei tranzacții care a avut loc în cadrul grupului. Prin urmare, Sernam Xpress a continuat activitatea economică desfășurată de Sernam SA (a se vedea, de asemenea, argumentația detaliată în secțiunea 3.3.). Ulterior, datorită transferului universal a patrimoniului, societatea Financière Sernam a devenit succesorul din punct de vedere juridic al Sernam Xpress. În fine, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitatea societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de ajutorul de 503 milioane EUR acordat inițial societății Sernam SA.
3.3. RECUPERAREA AJUTORULUI DE 41 MILIOANE EUR
(132)
Ajutorul de stat de 41 de milioane EUR pe care Franța trebuia să îl recupereze de la beneficiar în temeiul deciziei Sernam 2 a fost înscris în pasivul lichidării societății Sernam SA.
(133)
Autoritățile franceze consideră că, în temeiul articolului 4 din decizia Sernam 2, transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam printr-o procedură pe care o consideră transparentă și deschisă ar avea drept consecință limitarea obligației de recuperare exclusiv la societatea Sernam SA.
(134)
Articolul 4 din decizia Sernam 2 este redactat astfel:
„Orice vânzare parțială sau integrală a Sernam trebuie efectuată la prețul pieței și print-o procedură transparentă și deschisă pentru toți concurenții. În aceste condiții, rambursarea ajutorului în valoare de 41 milioane EUR va reveni societății Sernam, în cazul în care aceasta continuă să existe.”
(135)
Articolul 4 face deosebirea între situația în care a existat o întrerupere a activității economice a Sernam și situația în care nu a existat o astfel de întrerupere. În ipoteza în care această activitate a dispărut, nu este necesar să se procedeze la recuperare de la entitățile care au dobândit activele la prețul pieței, în cadrul unei proceduri transparente și deschise.
(136)
Pe de altă parte, Comisia subliniază că, așa cum rezultă din jurisprudență, atât Curtea, cât și Tribunalul acordă o importanță hotărâtoare acestor factori.
(137)
Hotărârea în cauza SMI (29) evidențiază două ipoteze în cazul vânzării activităților care au beneficiat de ajutor, și anume vânzarea părților sociale ale întreprinderii, în urma căreia întreprinderea care a beneficiat de ajutor își păstrează personalitatea juridică (share deal), precum și vânzarea totală sau parțială a activelor unei întreprinderi către o altă întreprindere, rezultatul fiind că activitatea economică susținută prin ajutor nu mai este exercitată de aceeași persoană juridică (asset deal).
(138)
În ceea ce privește vânzarea părților sociale ale întreprinderii (share deal), Curtea a hotărât că: (30)
„[…] în cazul în care o întreprindere care a beneficiat de un ajutor de stat ilegal este achiziționată la prețul pieței, adică la prețul cel mai ridicat pe care un investitor privat care își desfășoară activitatea în condiții concurențiale normale era dispus să îl plătească pentru societatea respectivă în situația în care se afla aceasta - în special după ce beneficiase de ajutoare de stat -, elementul de ajutor a fost calculat la prețul pieței și a fost inclus în prețul de cumpărare. În aceste condiții, nu se poate considera că respectivul cumpărător a beneficiat de un avantaj față de ceilalți operatori de pe piață (în acest sens, a se vedea Hotărârea din 20 septembrie 2001, Banks, C-390/98, Rec. p. I-6117, punctul 77).
În speța de față, întreprinderea căreia i s-au acordat ajutoare de stat ilegale își păstrează personalitatea juridică și continuă să efectueze, în nume propriu, activitățile subvenționate prin ajutoare de stat. Prin urmare, această întreprindere își păstrează, în mod normal, avantajul concurențial legat de ajutoarele menționate și, în consecință, aceasta trebuie obligată să ramburseze o sumă egală cu ajutoarele primite. […]”
(139)
În ceea ce privește vânzarea activelor (asset deal), Curtea stabilește în continuare astfel: (31)
„În mod cert, nu se poate exclude faptul că, în ipoteza în care sunt înființate societăți salvatoare cu rolul de a continua o parte din activitățile întreprinderii care a beneficiat de ajutor atunci când aceasta a ajuns în faliment, societățile respective să fie obligate și ele, după caz, la rambursarea ajutorului, dacă se va stabili că acestea trag foloase în continuare de pe urma avantajului concurențial legat de ajutoarele în cauză. Într-adevăr, aceasta ar putea fi situația, în special atunci când societățile de salvare achiziționează activele societății aflată în lichidare, fără a plăti în schimb un preț conform condițiilor pieței sau atunci când s-a stabilit că înființarea unor asemenea societăți avea drept efect eludarea obligației de restituire a ajutoarelor în cauză.”
(140)
Aceeași distincție există și în Hotărârea privind cauza Seleco (32). În această hotărâre, Curtea confirmă că s-ar putea cere Comisiei să dispună ca recuperarea să nu se limiteze la întreprinderea inițială, ci să includă întreprinderea care îi asigură perenitatea datorită mijloacelor de producție care i-au fost transferate, atunci când anumite elemente ale transferului permit să se constate o continuitate economică între cele două entități. De asemenea, Curtea a acceptat pertinența următorilor indicatori, în vederea stabilirii unei continuități economice: obiectul transferului (active și pasive, menținerea forței de muncă, active grupate), prețul transferului, identitatea acționarilor sau a proprietarilor întreprinderii achizitoare și a întreprinderii inițiale, momentul în care a avut loc transferul (după începerea investigației, inițierea procedurii sau hotărârea finală) sau chiar logica economică a operațiunii (33).
(141)
De asemenea, se cuvine să se sublinieze că vânzările de active în cauzele SMI și Seleco au fost efectuate în cadrul unei proceduri colective, sub supravegherea unui judecător. Vânzările vizau numai o parte din activele întreprinderilor care făceau obiectul procedurii colective. În plus, conform Curții, nu se stabilise că acestea nu corespundeau condițiilor pieței.
(142)
Tribunalul a analizat o vânzare de active (asset deal) în Hotărârea pronunțată în cauza CDA (34) și a verificat îndeosebi dacă, în cauza respectivă, existau indicii care să ducă la concluzia că se eluda ordinul de recuperare printr-o vânzare parțială de active. Tribunalul a considerat că, în acest caz, Comisia nu a stabilit această intenție și că CDA nu își păstra beneficiul efectiv al avantajului concurențial, obținut datorită ajutoarelor primite. Tribunalul și-a întemeiat această constatare pe două elemente factuale: vânzarea se limita la o parte din active, vândute în bloc, și acest mod de a proceda (vânzarea în bloc) a permis obținerea unei sume mai mari decât suma care ar fi fost obținută prin vânzarea separată a activelor în cauză.
(143)
Prin urmare, trebuie să se analizeze transferul activităților Sernam SA către Financière Sernam din perspectiva criteriilor elaborate de Curte și de Tribunal, pentru a se stabili dacă recuperarea trebuie să includă societatea Financière Sernam și filialele acesteia - Sernam Services și Aster.
(144)
În ceea ce privește, în primul rând, transferul tuturor activelor și pasivelor, cu excepția a trei pasive financiare (împrumut de capital contractat de Sernam SA cu grupul SNCF, pasiv legat de rezilierea contractului „IBM-GPS”; obligația de rambursare a ajutorului incompatibil de 41 de milioane EUR) de către Sernam SA către întreprinderea Sernam Xpress, Comisia subliniază că acest transfer viza întreprinderea în integralitatea ei (a se vedea secțiunea 3.2.3.). Astfel, există o continuitate economică între Sernam SA și Sernam Xpress. Acest lucru face deosebirea între cazul de față și faptele care au determinat pronunțarea hotărârilor SMI, Seleco și CDA, care vizau numai vânzarea parțială de active. În plus, transferul a avut loc în cadrul unui grup. De asemenea, transferul a avut loc după o decizie definitivă a Comisiei prin care se dispune recuperarea ajutorului, urmărindu-se drept singură logică economică să permită continuarea activităților Sernam SA, fără să fie obligată să respecte condițiile impuse prin articolul 3 din decizia Sernam 2. Prin urmare, sunt întrunite toate criteriile care demonstrează continuitatea economică în sensul acestei decizii și al hotărârii în cauza Seleco.
(145)
În plus, Comisia subliniază că transferul în favoarea Sernam Xpress nu corespunde condițiilor pieței. Transferul în favoarea Sernam Xpress a avut loc la un preț negativ și nu este rezultatul unei proceduri transparente și deschise (a se vedea secțiunea 3.2.5.). La prețul negativ de 57 de milioane EUR, perceput ca ajutor operațional care permite acoperirea pierderilor societății Sernam Xpress în perioada 2005-2008 (35), se adaugă ștergerea datoriilor Sernam SA față de SNCF, în valoare de 38,5 milioane EUR (a se vedea considerentul 27). În final, Comisia constată, de asemenea, că pasivele care rămân la Sernam SA sunt datorii către terți, și nu către SNCF. Prin injecția de capital de 57 de milioane EUR, SNCF a permis societății Sernam Xpress, cel puțin pentru perioada 2005-2008, să onoreze în întregime aceste creanțe. Dacă, în schimb, SNCF ar fi vândut numai activele, la un preț pozitiv, datoriile Sernam SA către terți nu ar fi fost onorate decât până la valoarea profitului obținut din vânzare. Acesta este un indiciu în plus că echilibrul contractual dintre SNCF și Financière Sernam nu corespunde condițiilor pieței.
(146)
De asemenea, trebuie arătat că prețul negativ de 57 de milioane EUR este mai ridicat decât cea mai bună ofertă primită în timpul procedurii de licitație eșuate, și anume un preț negativ de 56,4 milioane EUR (oferta din a doua lansare a licitației [candidatul nr. 5]).
(147)
Transferul permitea Sernam Xpress să eludeze ordinul de recuperare a celor 41 de milioane EUR pe care le datora Sernam SA și, de asemenea, să continue activitățile Sernam SA fără să trebuiască să ramburseze ajutorul în cauză și fără să trebuiască să respecte condițiile prevăzute la articolul 3 din decizia Sernam 2.
(148)
Din aceste motive, Comisia ajunge la concluzia că transferarea activităților Sernam SA societății Sernam Xpress a avut drept consecință păstrarea de către Sernam Xpress a avantajului concurențial pe care i l-a oferit ajutorul primit. În fapt, a existat o continuitate economică între cele două societăți, iar transferul corespunde unei eludări a ordinului de recuperare impus întreprinderii Sernam SA.
(149)
După cum se explică în hotărârile privind cauzele SMI și Seleco, vânzarea, de către un acționar unui terț, de acțiuni ale unei societăți care a beneficiat de un ajutor ilegal nu afectează în nici un fel obligația de recuperare de la societatea beneficiară. În consecință, vânzarea părților sociale ale societății Sernam Xpress către Financière Sernam nu a avut drept rezultat eliberarea Sernam Xpress de obligația rambursării ajutorului de 41 de milioane EUR.
(150)
Ca urmare a fuzionării Sernam Xpress cu Financière Sernam, obligația de recuperare s-a transferat societății Financière Sernam. Mai mult, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitățile societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de ajutorul de 41 de milioane EUR acordat inițial societății Sernam SA.
(151)
Pe de altă parte, din motivele prezentate la punctul 3.4 de mai jos, trebuie eliminate argumentele extrase de autoritățile franceze din aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață.
3.4. CU PRIVIRE LA NOILE AJUTOARE ACORDATE SOCIETĂțII SERNAM XPRESS
(152)
Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevede câteva măsuri, de natură să constituie noi ajutoare (a se vedea considerentul 36 de mai sus). Comisia trebuie să verifice dacă aceste măsuri constituie noi ajutoare și dacă aceste ajutoare pot fi considerate compatibile cu piața internă.
(153)
Conform autorităților franceze, toate aceste măsuri sunt conforme cu principiul investitorului privat în economia de piață. SNCF ar fi transferat activitățile Sernam SA societății care a prezentat cea mai bună ofertă primită în cadrul unei licitații transparente și deschise, și, chiar dacă are un preț negativ, această ofertă ar fi mai puțin costisitoare pentru statul-acționar decât lichidarea Sernam.
(154)
Comisia consideră că, într-un caz de recuperare a ajutorului, nu este necesar să se aplice principiul investitorului în economia de piață. Atunci când recuperează un ajutor, statul acționează în cadrul obligațiilor care îi revin în temeiul legislației UE, și nu ca stat-acționar.
(155)
În plus, Comisia subliniază că la articolul 3 alineatul (2) din decizia Sernam 2 se consideră că vânzarea de active este echivalentul măsurilor compensatorii impuse de articolul 3 alineatul (1). Conform punctului 40 din liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (36), cesionarea unei activități care produce pierderi nu poate fi considerată drept măsură compensatorie. Prețul negativ convenit între SNCF și Financière Sernam arată că este vorba de cesionarea unei activități care produce pierderi, care nu poate echivala cu o măsură compensatorie. În fapt, prețul negativ corespunde ajutorului operațional acordat întreprinderii, prin urmare, în mod inerent, nu poate reduce denaturările concurenței.
(156)
În plus, dacă ar trebui să acceptăm poziția apărată de Franța, aceasta din urmă ar putea să se exonereze de obligația de a recupera de la Sernam SA și de la orice societate care își continuă activitatea economică, ajutorul de 41 de milioane EUR declarat incompatibil prin decizia Sernam 2, precum și ajutorul de 503 milioane EUR, pus în aplicare în mod abuziv. Un astfel de rezultat ar fi în contradicție flagrantă cu jurisprudența Curții, conform căreia statul membru este invitat să recupereze ajutorul fără întârziere, recurgând la toate căile de drept disponibile, inclusiv confiscarea activelor întreprinderii și, la nevoie, lichidarea întreprinderii, dacă aceasta nu poate rambursa ajutorul în cauză. (37)
(157)
Acceptarea poziției apărată de Franța ar da naștere, prin urmare, la o discriminare între o întreprindere privată și o întreprindere publică. În timp ce statul ar lua măsuri de recuperare de la întreprinderea privată, dacă este necesar mergând până la lichidarea acesteia, întreprinderea publică ar putea scăpa acestei perspective cu condiția ca pentru stat să fie mai puțin costisitoare vânzarea la un preț negativ decât recuperarea ajutoarelor ilegale și incompatibile primite de întreprindere.
(158)
Din aceste motive, Comisia consideră că Franța nu poate invoca principiul operatorului privat în economia de piață în scopul de a elimina din conceptul referitor la ajutor de stat măsurile prevăzute de protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005.
(159)
Prin urmare, trebuie să se stabilească dacă măsurile în cauză au conferit un avantaj societății Sernam Xpress sau societății Financière Sernam. Având în vedere că, ulterior, aceste două întreprinderi au fuzionat, nu este necesar să se facă deosebirea între avantajele acordate uneia sau alteia. Sunt îndeplinite celelalte trei criterii pentru existența unui ajutor: măsurile sunt acordate din resursele unei întreprinderi publice, și anume SNCF; SNCF este o întreprindere industrială și comercial de drept public, supusă unei supravegheri foarte stricte de către stat; prin urmare, acordarea avantajului este imputabilă și statului. Întrucât Sernam Xpress/Financière Sernam desfășoară activități în transportul rutier, deschis concurenței în cadrul UE, există riscul ca avantajul să creeze denaturări ale concurenței și să afecteze schimburile comerciale între statele membre.
3.4.1. Cu privire la recapitalizarea cu 57 de milioane EUR a societății Sernam SA de către SNCF
(160)
Prin recapitalizarea cu 57 de milioane EUR a Sernam SA de către SNCF, Sernam SA a beneficiat de un avantaj financiar considerabil, de care nu au dispus concurenții ei. În continuare, acest avantaj a fost transferat societății Sernam Xpress, împreună cu celelalte active și pasive.
3.4.2. Cu privire la recapitalizarea cu 2 milioane EUR a societății Sernam Xpress de către SNCF
(161)
Prin recapitalizarea cu 2 milioane EUR a Sernam Xpress de către SNCF, Sernam Xpress a beneficiat de un avantaj financiar considerabil, de care nu au dispus concurenții ei. Cu toate acestea, Comisia constată că Financière Sernam a virat companiei SNCF suma de 2 milioane EUR, ceea ce neutralizează recapitalizarea prin injecția de capital de 2 milioane EUR care, în consecință, nu a conferit niciun avantaj.
3.4.3. Cu privire la ștergerea datoriilor Sernam SA față de SNCF
(162)
După cum se explică la considerentul 33, transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam nu include două dintre datoriile Sernam SA către SNCF, de 38,5 milioane EUR. Prin ștergerea acestor datorii, SNCF acordă un avantaj de o valoare egală societăților Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.4. Cu privire la garanțiile acordate de SNCF
(163)
Pin transferarea activităților Sernam SA către Financière Sernam, SNCF a acordat următoarele garanții:
-
s-a angajat să definitiveze la termenul-limită amenajarea unei locații (Valenton) necesare pentru exploatarea Train Bloc Express (TBE), fiind pasibilă de plata unei amenzi de 1 milion EUR în caz de înntârziere;
-
s-a angajat să acopere orice creștere a chiriilor aferente noilor locații de exploatare, limitată la o diferență de cel mult 3 milioane EUR;
-
a prelungit cu trei ani dreptul de revenire a […] de lucrători feroviari detașați la societatea Sernam;
-
a prelungit cu trei ani un protocol social care garantează unui număr de […] lucrători ai Sernam reangajarea la SNCF în caz de concediere (de către Sernam);
-
SNCF a garantat „continuitatea Train Bloc Express (TBE)” (38) și accesul la TBE (39). În acest sens, SNCF a acordat 3 milioane EUR societății Sernam Xpress.
(164)
În ceea ce privește primele două garanții, este evident că acestea conferă un avantaj societăților Sernam Xpress/Financière Sernam. În fapt, în absența celor două garanții, atât Sernam Xpress, cât și Financière Sernam ar fi trebuit să suporte costurile respective.
(165)
În ceea ce privește garanțiile privind TBE, Comisia consideră că acestea diminuează semnificativ riscul asumat de Sernam Xpress/Financière Sernam. Prin urmare, garanțiile le conferă un avantaj.
(166)
Conform Franței, compania SNCF este cea care ar beneficia în realitate de garanția acordată lucrătorilor de la calea ferată. Se pare că SNCF ar fi detașat un anumit număr de lucrători feroviari la societatea Sernam SA. Costul acestor lucrători era suportat de Sernam SA; aparent, aceștia aveau dreptul de a fi reintegrați în SNCF, la cerere. Având în vedere temerile pe care le putea cauza o privatizare, SNCF a extins ulterior perioada în care lucrătorii feroviari aveau posibilitatea de a-și exercita acest drept, astfel încât să se evite revenirea lor masivă, care ar fi fost mai oneroasă pentru SNCF.
(167)
Comisia consideră că, în absența acestei garanții, este foarte probabil ca lucrătorii feroviari să fi solicitat reintegrarea lor în SNCF atunci când a avut loc transferarea activităților. Sernam Xpress ar fi trebuit să îi înlocuiască cu angajați noi, cu statut privat. Comisia consideră că, în acest caz, este probabil ca salariul acestor angajați noi să fi fost mai redus decât al lucrătorilor feroviari, ceea ce ar fi compensat costul suplimentar suportat de Sernam Xpress determinat de experiența lor mai redusă sau de dificultatea de a se recruta un număr considerabil de angajați noi, într-un timp foarte scurt.
(168)
În ceea ce privește extinderea cu trei ani a garanției de reangajare, Franța consideră că acest lucru constituie un drept individual acordat de SNCF anumitor angajați. Nici Financière Sernam, nici Sernam Xpress nu par să fi fost părți la acest acord.
(169)
Comisia nu este de acord cu această analiză. În fapt, această garanție sporește atractivitatea rămânerii la Sernam Xpress în perioada respectivă, fără ca Sernam Xpress să fie nevoită să suporte vreun cost suplimentar.
(170)
Comisia conchide că garanțiile acordate de SNCF în protocolul din 21 iulie 2005, cu excepția garanției pentru lucrătorii feroviari, conferă un avantaj pentru Sernam Xpress/Financière Sernam.
(171)
Valoarea primelor trei garanții este ușor de exprimat în cifre (1 milion EUR, 3 milioane EUR și, respectiv, 3 milioane EUR), ceea ce nu este cazul în ceea ce privește garanția de reangajare a lucrătorilor. Franța ar fi trebuit să stabilească majorarea salarială pe care Sernam Xpress/Financière Sernam ar fi trebuit să o acorde angajaților în absența acestor garanții, astfel încât să se atingă același obiectiv.
3.4.5. Cu privire la prețul de vânzare
(172)
La considerentul 164 din decizia de inițiere, Comisia și-a pus întrebarea, de asemenea, dacă prețul negativ „plătit” de Financière Sernam corespundea cu adevărat valorii de piață. În această privință, Comisia observă că, între timp, a avut loc fuzionarea dintre Sernam Xpress și Financière Sernam și că un posibil ajutor pentru Financière Sernam, la un preț negativ prea ridicat, nu ar depăși ajutorul de 57 de milioane EUR de care Sernam Xpress a beneficiat sub formă de un nou ajutor. Prin urmare, nu mai este necesar să se pronunțe cu privire la un posibil ajutor în favoarea cumpărătorului.
3.4.6. Concluzie cu privire la prezența de noi ajutoare
(173)
Măsurile prevăzute de protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 descrise în prezenta secțiune 3.4 constituie ajutoare noi pentru Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Incompatibilitatea cu piața internă și recuperarea
(174)
Conform jurisprudenței Curții, statul membru este cel care trebuie să invoce motivele pentru care un ajutor este compatibil. Întrucât Franța nu a invocat niciun argument în favoarea compatibilității, Comisia conchide că aceste ajutoare sunt incompatibile cu piața internă și trebuie să fie recuperate, la o valoare majorată cu dobânda aferentă.
(175)
Recuperarea trebuie să se facă de la Financière Sernam și de la filialele acesteia, în special Sernam Service și Aster, care, datorită ajutorului primit, își desfășoară în continuare activitatea economică pe care o exercitase Sernam Xpress (care fuzionase cu Financière Sernam).
3.5. CU PRIVIRE LA CLAUZA DE REZILIERE
(176)
Protocolul de înțelegere din 21 iulie 2005 prevede o clauză de reziliere în cazul unei decizii negative a Comisiei Europene în cinci ani de la încheierea protocolului de înțelegere. Această clauză ar putea să constituie, de asemenea, un nou ajutor. Cu toate acestea, într-o astfel de ipoteză, remediul ar fi inaplicabilitatea ei. Întrucât, în fapt, clauza nu a fost pusă în aplicare, acest rezultat a fost atins. Prin urmare, nu este necesar să se analizeze în continuare această clauză.
3.6. CU PRIVIRE LA ÎNCREDEREA LEGITIMĂ
(177)
Nu poate fi acceptat argumentul invocat de autoritățile franceze, și anume faptul că demersurile (de exemplu, vizita efectuată la Comisia Europeană în data de 24 noiembrie 2004 și scrisoarea din 21 decembrie 2004) îndeplinite cu bună credință față de Comisie în cadrul obligației de a coopera, au avut drept rezultat o încredere legitimă în ceea ce privește conformitatea operațiunilor de transfer al activităților Sernam SA către Financière Sernam atât cu decizia Sernam 2, cât și cu dreptul Uniunii.
(178)
În fapt, informațiile comunicate de Franța se limitau la informarea Comisiei cu privire la opțiunea de a vinde în bloc activele fără să descrie elementele esențiale ale operațiunii de transferare a activelor Sernam SA. În special, nota de informare din 21 decembrie 2004 în atenția Comisiei se limitează la prezentarea câtorva aspecte referitoare la organizarea procesului de cesionare a activelor, la caracterul deschis și transparent al acestuia, în vederea realizării unei vânzări la prețul pieței înainte de 30 iunie 2005.
(179)
Niciunul dintre elementele următoare nu a fost adus la cunoștința Comisiei:
1.
faptul că cesiunea avută în vedere se baza pe un transfer în cadrul grupului al activelor și pasivelor către o altă entitate juridică (Sernam Xpress), urmat de o cesionare a acestei entități (share deal);
2.
faptul că o parte din pasive se transfera împreună cu activele și că numai ordinul de recuperare privind ajutorul de 41 de milioane EUR și datoriile către SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR vor rămâne în pasivele Sernam SA;
3.
faptul că Franța era pregătită să recapitalizeze Sernam SA și Sernam Xpress în eventualitatea unei oferte de preluare la un preț negativ.
(180)
Neavând la dispoziție informații cu privire la aceste elemente, Comisia nu avea posibilitatea să prevadă modul în care, Franța a pus în aplicare, în cele din urmă, decizia Sernam 2. Dimpotrivă, din nota din 21 decembrie 2004 rezultă că cesionarea s-ar realiza fără să se facă deosebirea între pasive - la un preț pozitiv -, întrucât se arată că „de îndată ce va avea loc cesionarea, profitul care se va obține va fi utilizat pentru rambursarea pasivelor persoanei juridice Sernam, inclusiv ajutorul incompatibil, în cadrul procedurilor naționale obișnuite”.
(181)
În cazul în care, având în vedere caracterul negativ al prețurilor oferite pentru activele Sernam SA, posibilitatea unei recapitalizări (elementul 3) a apărut numai la primirea ofertelor, Franța ar fi trebuit să cunoască deja, atunci când a redactat nota din 21 decembrie 2004, cel puțin principiul unei vânzări de active împreună cu o parte din pasive (elementul 2). Oricum, autoritățile franceze nu pot avea pretenția de a beneficia de o încredere legitimă, în condițiile în care nu a informat Comisia, în mod spontan, până la 21 decembrie 2004 sau mai târziu, cu privire la aceste elemente de fond.
(182)
În final, mai presus de toate, dacă autoritățile franceze se confruntau cu dificultăți în ceea ce privește aplicarea deciziei Sernam 2, acestea ar fi trebuit să apeleze la Comisie pentru a ajunge, împreună cu aceasta, la o soluție care să vizeze o altă schemă, în conformitate cu principiul cooperării loiale prevăzut de articolul 4 alineatul (3) din TUE. Secțiunea 3.2.3 din liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (40) confirmă faptul că, în aplicarea acestui principiu general, un stat membru nu se poate abate de la planul de restructurare fără ca în prealabil să fi notificat Comisia și să fi obținut aprobarea acesteia.
(183)
În plus, Comisia nu și-a dat niciodată acordul pentru transferul activităților Sernam SA societății Financière Sernam, efectuat de Franța.
(184)
În consecință, Comisia conchide că nici Franța, nici beneficiarii ajutorului nu pot invoca încrederea legitimă.
4. RECUPERARE
(185)
Comisia a conchis că nu au fost respectate condițiile deciziei Sernam 2. In consecință, măsurile de ajutor autorizate prin decizia Sernam 2 au fost puse în aplicare în mod abuziv, în sensul articolului 16 din Regulamentul nr. 659/1999. Ca urmare a faptului că Franța nu a prezentat argumentele în favoarea compatibilității ajutoarelor în cauză, acestea sunt incompatibile cu piața internă. Prin urmare, Franța trebuie să ia toate măsurile pentru recuperarea acestor ajutoare și a dobânzilor aferente.
(186)
Valoarea acestor ajutoare se ridică la 503 milioane EUR. În această sumă sunt cuprinse, pe de o parte, diferite ajutoare de restructurare, totalizând 2 938 de milioane FRF, adică 448 de milioane EUR. Aceste ajutoare sunt prezentate în tabelul 3 din decizia din 30 aprilie 2003, elementele principale fiind prezentate în tabelul de mai jos:
(În milioane FRF)
Capital inițial
44
Finanțarea pierderilor 2000
698
Finanțarea pierderilor 2001
252
Finanțarea restructurării: aport SNCF
1 300
Finanțarea restructurăr ri împrumut de capital de la SNCF
250
Surpracosturi pentru lucrătorii feroviar
394
Total ajutor de restructurare
2 938
(187)
Pentru a ajunge la suma de 503 milioane EUR este necesar să se adauge suma reprezentând ajutoarele acordate în baza contractelor de transport de bagaje și de ziare contra sumei de 34 de milioane EUR, precum și în baza contractelor de furnituri în valoare de 21 de milioane EUR.
(188)
Pentru mai multe detalii, se face trimitere la decizia Sernam 1 din 23 mai 2001.
(189)
Pentru a întreprinde recuperarea efectivă și imediată a ajutorului, autoritățile franceze trebuie să prezinte data la care fiecare ajutor în parte a fost pus la dispoziția beneficiarului (41). Pentru fiecare măsură, dobânzile de recuperare vor trebui să fie calculate cu începere de la această dată, pe o bază compusă, conform capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 (42).
(190)
De asemenea, trebuie recuperat ajutorul de 41 de milioane EUR considerat deja incompatibil prin decizia Sernam 2, majorat cu dobânzile calculate conform aceleiași metode.
(191)
In fine, recapitalizarea de 57 de milioane EUR, ștergerea datoriilor societății Sernam SA către SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR și garanțiile acordate de SNCF la momentul transferării activităților Sernam SA către Financière Sernam, cu excepția garanției acordate lucrătorilor feroviari, reprezintă, de asemenea, ajutoare de stat incompatibile cu piața internă. Aceste ajutoare noi trebuie recuperate, împreună cu dobânzile calculate conform aceleiași metode. In ceea ce privește metoda de calcul al sumelor care trebuie recuperate, Comisia face trimitere la considerentele 171 și 189 din prezenta decizie.
(192)
Pentru stabilirea sumei reprezentând ajutorul care trebuie recuperat, Franța poate ține seama de eventualele sume primite de SNCF în cadrul lichidării societății Sernam SA ca formă de rambursare a ajutorului de 41 de milioane EUR, la care se adaugă dobânda și/sau împrumutul de capital, plus dobânda.
(193)
În cazul în care SNCF ar fi primit o sumă globală ca formă de rambursare a tuturor creditelor acordate, Franța ar putea să ia în calcul orice sume recuperate de SNCF prin lichidarea Sernam SA, numai proporțional cu raportul dintre suma reprezentând primele două măsuri de ajutor înregistrate și suma totală a creanțelor înscrise în pasivul societății Sernam SA.
(194)
Aceste recuperări, inclusiv recuperarea ajutoarelor acordate inițial societăților Sernam SA și Sernam Xpress, trebuie să se obțină de la Financière Sernam și filialele ei - Sernam Services și Aster - care, datorită ajutoarelor primite, continuă să desfășoare activitatea economică exercitată anterior de Sernam Xpress (care a fuzionat cu Financière Sernam) și, înaintea acesteia, de Sernam SA.
(195)
În fapt, nu este niciun dubiu că Sernam Xpress și filialele sale operaționale - Sernam Services și Aster - au continuat activitatea economică exercitată de Sernam SA, întrucât transferul de activități de la Sernam SA la Financière Sernam, efectuat de Franța, viza în speță acest obiectiv. În plus, din elementele dosarului rezultă că Sernam Xpress, Sernam Services și Aster au continuat, în mod incontestabil, aceeași activitate și cu același personal, întrucât au beneficiat de ajutor, conform planului de afaceri derulat de Sernam SA. Ulterior, la 30 iunie 2011, Financière Sernam, asociat unic, a dizolvat societatea Sernam Xpress și i-a preluat activele și pasivele. Astfel, Financière Sernam reprezintă succesorul legal al societății Sernam Xpress, precum și succesorul economic al acesteia, întrucât, în prezent, Financière Sernam este cea care deține și controlează direct filialele operaționale, și anume Sernam Services și Aster. În plus, Financière Sernam și filialele sale, în special Sernam Services și Aster, desfășoară în continuare activitatea societăților Sernam SA și Sernam Xpress și, prin urmare, continuă să beneficieze de pe urma ajutorului. Pe de altă parte, în mai 2011 Sernam Services a beneficiat de un aport de active, precum și de transferarea mărcii Sernam, evaluată la suma de 15 milioane EUR, fără să plătească o compensație adecvată. Pe de altă parte, în martie 2008 Aster a beneficiat de un aport în contul curent în valoare de 5 milioane EUR, sumă care i-a fost atribuită în iulie 2008; pe de altă parte, Aster a fost recapitalizată în decembrie 2011 prin alocarea sumei de 5 599 998 EUR în contul curent. Prin urmare, aceste două filiale au beneficiat de ajutoarele acordate inițial societăților Sernam SA și Sernam Xpress nu doar ca societăți ale grupului și ca urmare a faptului că își desfășoară în continuare activitatea, ci și datorită transferării anumitor active sau măsurilor de recapitalizare de care au beneficiat.
(196)
Trebuie precizat că societatea Sernam SA însăși a rezultat din transformarea în societate anonimă a societății Sernam SCS la sfârșitul anului 2001 (a se vedea, în acest sens, decizia Sernam 2, considerentul 11). Astfel, Sernam SCS a fost beneficiarul inițial al unei părți din ajutoarele în cauză.
(197)
Având în vedere că, la 31 ianuarie 2012, pentru societatea Financière Sernam și filiala ei, Sernam Services, s-a instituit procedura de administrare judiciară, și că, la 3 februarie 2012, pentru Aster, filiala societății Financière Sernam, s-a instituit lichidarea judiciară, autoritățile franceze sunt invitate să stabilească suma reprezentând ajutoarele, majorată cu dobânzile, pe care trebuie să o recupereze în cel mai scurt timp, astfel încât să fie înregistrate în pasivele acestor societăți,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
1. Ajutorul de stat în valoare de 503 milioane EUR acordat de Franța societății Sernam SCS (devenită Sernam SA) și aprobat de Comisie prin Decizia 2006/367/CE (43) din 20 octombrie 2004 a fost utilizat în mod abuziv. Aceste ajutor este incompatibil cu piața internă. De acest ajutor au beneficiat Sernam Xpress, precum și Financière Sernam și filialele acesteia, Sernam Services și Aster.
2. De ajutorul de stat de 41 de milioane EUR acordat de Franța societății Sernam SCS, declarat incompatibil prin decizia Sernam 2, a beneficiat, de asemenea, Sernam Xpress, Financière Sernam și filialele acesteia, în special Sernam Services și Aster.
3. Recapitalizarea Sernam SA cu 57 de milioane EUR de către SNCF, ștergerea datoriilor societății Sernam SA față de SNCF în valoare de 38,5 milioane EUR și garanțiile acordate de SNCF la momentul transferării activităților Sernam SA societății Financière Sernam, cu excepția garanției acordate lucrătorilor feroviari, reprezintă ajutoare de stat incompatibile cu piața internă.
Articolul 2
1. Franța trebuie să recupereze de la Financière Sernam și filialele ei, Sernam Services și Aster, ajutoarele vizate la articolul 1.
2. Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până în momentul recuperării lor efective.
3. Dobânzile se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004.
Articolul 3
1. Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 este imediată și efectivă.
2. Franța asigură punerea în aplicare a prezentei decizii în termen de patru luni de la data notificării acesteia.
3. Atunci când pune în aplicare decizia, Franța poate să ia în considerare orice sume recuperate de SNCF ca urmare a lichidării Sernam SA în condițiile prezentate anterior.
Articolul 4
1. În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Franța comunică următoarele informații Comisiei:
(a)
data la care fiecare ajutor a fost pus la dispoziția beneficiarului și suma totală (principalul și dobânda) care trebuie recuperată de la beneficiar în legătură cu fiecare măsură de ajutor;
(b)
o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea respectării prezentei decizii;
(c)
documente care demonstrează că beneficiarul a fost notificat să ramburseze ajutorul.
2. Franța informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate pentru punerea în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea completă a ajutorului vizat la articolul 1. Franța transmite imediat, la simpla solicitare a Comisiei, orice informație referitoare la măsurile deja întreprinse și la cele prevăzute pentru a se conforma prezentei decizii. De asemenea, Franța furnizează informații detaliate privind sumele recuperate de la beneficiar reprezentând ajutorul și dobânzile aferente acestor sume.
Articolul 5
Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.
Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2012.