PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 60/2012
ze dne 16. ledna 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 172/2008 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 17,8 % až 22,7 %. Na šetření, jež vedlo k přijetí tohoto nařízení, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Dne 30. listopadu 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost o přezkum, kterou podaly společnosti Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. jako vyvážející výrobce a Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s touto společností ve spojení (obě společně dále uvedeny jako „žadatel“), byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Antidumpingová celní sazba platná pro tohoto žadatele na základě jeho dumpingového rozpětí je 22,7 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o výrobce, a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že v jeho případě k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum ze srovnání domácích cen žadatele a jeho vývozních cen do Unie vyplynulo, že dumpingové rozpětí je zjevně podstatně nižší než současná úroveň opatření.
1.3 Zahájení přezkumu
(5)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise dne 27. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(6)
Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. ferosilicium pocházející z Ruska, v současné době kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.
(7)
Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Rusku a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(8)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(9)
Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a byly provedeny inspekce na místě v těchto místech:
-
společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále jen „CHEM“), Čeljabinsk, Rusko,
-
společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s. (dále jen „KF“), Kuzněck, Rusko,
a
-
společnost RFA International LP (dále jen „RFAI“) v Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemsko.
1.6 Období šetření
(10)
Šetření probíhalo od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
2.1 Úvod
(11)
Nejprve se podotýká, že podle judikatury soudů EU (4) mají orgány v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření založeného na čl. 11 odst. 3 základního nařízení široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců. V této souvislosti musí orgány prozkoumat argumenty žadatele, proč se okolnosti jeho situace trvale změnily, což má údajně ospravedlnit snížení nebo dokonce zrušení cla.
(12)
Žadatel uvedl, že lze oprávněně říci, že změněné okolnosti jsou trvalé povahy, a tedy úroveň opatření by měla být, pokud jde o žadatele, snížena nebo by opatření měla být úplně zrušena, neboť není pravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti došlo k opakování dumpingového dovozu vůbec nebo v podobné míře, jako byla míra zjištěná při původním šetření.
2.2 K otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny (5)
(13)
Dříve než bude reagováno na různé argumenty žadatele týkající se (údajné) trvalé povahy (údajných) změněných okolností, je užitečné nejprve popsat úvahy orgánů vztahující se k otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření mohl prodávat na trhu EU za dumpingové ceny.
2.2.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku společností na domácím trhu je reprezentativní.
(15)
U každého typu výrobku prodávaného společností na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na domácím trhu je uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(16)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během každého z období.
(17)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného v každém z těchto období.
(19)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného touto společností nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(20)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.
2.2.2 Vývozní cena
(21)
Vývoz do Unie společnost uskutečňuje prostřednictvím švýcarské pobočky společnosti RFAI, která je s ní ve spojení a jež v období přezkumného šetření plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícímu do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.
(22)
Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel se vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.
(23)
Žadatel tvrdil, že k RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti jednoho hospodářského subjektu, a že tudíž při stanovení vývozních cen by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk RFAI.
(24)
Toto tvrzení nelze přijmout, a to z následujících důvodů:
-
oba vyvážející výrobci mají své vlastní vývozní oddělení,
-
společnost RFAI je silně zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (např. asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.),
-
švýcarská pobočka společnosti RFAI plní veškeré funkce, které běžně plní dovozce ve spojení v EU,
-
společnost RFAI prodává ferosilicium vlastním jménem a na vlastní účet odběratelům, kteří s ní nejsou ve spojení, v EU i jinde,
-
společnost RFAI má vztahy nákupu a prodeje s oběma ruskými výrobci ve spojení, společnostmi KF a CHEM,
-
každá ze společností sestavuje vlastní finanční zprávu a neexistuje konsolidovaná finanční zpráva a
-
každá ze společností podává vlastní daňové přiznání u příslušných orgánů.
Tvrzení, že při zjišťování vývozní ceny by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady a zisk, je proto nutno odmítnout. Připomínky žadatele k této otázce obsažené v odpovědi na konečné informace budou posouzeny dále (bod 2.3).
(25)
Žadatel dále uvedl, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. V souvislosti s tímto tvrzením šetření stanovilo, že vážený průměr cen dalšího prodeje ferosilicia v Unii se oproti cenám při původním šetření zvýšil a že současné vývozní ceny jsou oproti cenám při původním šetření mnohem vyšší než o 22,7 %. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo je řádně zohledněno v žadatelových cenách dalšího prodeje. V důsledku toho by toto tvrzení žadatele mohlo být přijato a při výpočtu zjištěných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyl odpočet antidumpingových cel proveden.
2.2.3 Srovnání
(26)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy o přepravní náklady, náklady na pojištění, náklady na terminály, manipulační náklady, náklady na úvěr a poplatky.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(27)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Výsledek ukázal existenci dumpingu.
(28)
Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí orgány stejně jako v původním šetření konstatovaly, že společnosti CHEM a KF jsou v úzkém spojení. Stejně jako v původním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla v konečném zjištění použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metoda byla odlišná od metody použité v původním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí všech příslušných údajů týkajících se domácího prodeje, nákladů výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Žadatel tvrdil, že použití této metody by odporovalo čl. 11 odst. 9 základního nařízení. I tato otázka bude ještě dále rozvedena (bod 2.3).
2.3 Analýza reakcí na konečné zjištění týkající se dumpingového rozpětí v období přezkumného šetření
(29)
Žadatel podal několik připomínek k určitým aspektům výpočtů, jako jsou náklady výroby, prodejní, režijní a správní náklady, ziskové rozpětí, běžná hodnota a poplatky. Všechny tyto připomínky byly zváženy a případné administrativní chyby byly opraveny. Odpovídajícím způsobem byla upravena i konečná zjištění.
(30)
Žadatel dále požádal, aby Komise vyjádřila výši dumpingu na základě hodnoty CIF, kterou za účelem tohoto šetření určil sám žadatel, přičemž odkazoval na čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tento požadavek byl zdůvodněn tím, že cena, která se oznamuje celním orgánům, je vnitropodniková cena, která by možná byla správnou cenou pro celní účely, avšak tato cena by se neměla používat při výpočtu dumpingu v antidumpingových řízeních. Toto tvrzení je nutno odmítnout, protože rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou, tj. výše dumpingu, by měl být vyjádřen na stejném základě, jako je základ, který následně používají celní orgány pro vyměření cla, jež má být vybíráno. A tímto základem je ve skutečnosti hodnota CIF oznámená žadatelem celním orgánům. Tato posledně zmíněná hodnota byla pak použita ve výpočtech.
(31)
Pokud jde o výpočet nákladů výroby, žadatel vyjádřil námitku vůči přístupu Komise, aby při výpočtu běžné hodnoty byla použita průměrná nákupní cena hlavní nákladové položky od dodavatele, který není ve spojení, místo skutečné ceny zaplacené dodavateli ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, protože cena účtovaná dodavatelem ve spojení byla výrazně nižší než cena zaplacená za stejnou surovinu nezávislému dodavateli. Tuto cenu proto nelze považovat za běžnou cenu. Následně tento prvek nákladů musel být upraven.
(32)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že při porovnávání vývozních cen s běžnými hodnotami nebylo stejným způsobem zohledněno balné. Tato otázka byla prošetřena a případné administrativní chyby byly opraveny.
(33)
Žadatel též vznesl připomínku k vyloučení vývozních transakcí týkajících se určitého typu výrobku. Prodej tohoto typu výrobku v Unii v období přezkumného šetření představoval méně než 5 % prodejů dotčeného výrobku v Unii. Tato námitka musela být zamítnuta vzhledem k tomu, že na domácím trhu se tento typ výrobku neprodával a nebyla ani poskytnuta konkrétní výše nákladů na jeho výrobu. Jelikož byl tento typ výrobku v období přezkumného šetření vyvážen do Unie v malém množství, bylo tudíž zváženo, že není vhodné vypočítávat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů jiných typů výrobků, a tedy provádět úpravy o rozdíly ve výrobcích.
(34)
Kromě toho, jak bylo již vysvětleno dříve, žadatel ve své reakci na konečné zjištění podal podrobné připomínky zejména ke dvěma důležitým aspektům výpočtu dumpingového rozpětí, a sice i) k otázce, zda společnosti CHEM, KF a RFAI tvoří jeden hospodářský subjekt (6), a ii) výpočtu individuální výše dumpingu společnosti CHEM na jedné straně a společnosti KF na straně druhé (7).
(35)
Pokud jde o první tvrzení, zejména k bodům předloženým žadatelem v reakci na zveřejnění konečných zjištění, konstatuje se následující.
(36)
Žadatel zopakoval svůj postoj, že oba vyvážející výrobci a obchodní společnost RFAI, která je s nimi ve spojení, jsou v konečném důsledku vlastněny a ovládány stejnými příjemci, a že by tudíž nemohly samostatně rozhodovat, nýbrž se musely řídit pokyny vlastníků žadatele. Uznal všechny prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění, avšak vyslovil nesouhlas s hodnocením orgánů, neboť tyto prvky by neměly mít žádný vliv na to, zda všechny společnosti, CHEM, KF a RFAI, jsou součástí jednoho hospodářského subjektu.
(37)
Orgány tyto připomínky žadatele zamítly. Kritéria, která již byla uvedena výše, tvoří zejména ve svém souhrnu spolehlivý základ ospravedlňující zamítnutí tvrzení žadatele. Všechny tyto prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění nasvědčují takové struktuře skupiny, kde všechny společnosti jsou samostatnými právními subjekty a ve které společnosti KF a CHEM plní v plném rozsahu funkci vyvážejících výrobců (funkce výroby a vývozu) a společnost RFAI působí hlavně jako obchodník/vývozce ve spojení do EU.
(38)
Pokud jde o druhé tvrzení, není nutno v souvislosti s tímto přezkumným šetřením zaujímat k této záležitosti konečný postoj. Vyplývá to z kombinace dvou důvodů. Za prvé, i kdyby toto tvrzení bylo přijato (případně spolu s přijetím tvrzení uvedených ve 29. bodě odůvodnění), závěr by byl přesto takový, že žadatel v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím přibližně ve výši 13 %. Za druhé, jak je vysvětleno dále, v současné době v každém případě neexistuje dostatek důkazů, jež by umožnily považovat toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření za trvalé.
(39)
Výrobní odvětví Unie v reakci na konečné zjištění argumentovalo tím, že v důsledku přezkumného šetření by mělo být clo na výrobky žadatele zvýšeno, protože pokud všechna tvrzení žadatele budou odmítnuta, dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je vyšší než platné clo. Protože však, jak je vysvětleno dále, neexistuje dostatek důkazů pro to, že došlo k trvalé změně okolností, neexistuje žádné odůvodnění pro změnu cla, a to ani směrem nahoru, ani směrem dolů.
2.4 Analýza otázky, zda došlo k trvalé změně okolností, jež by odůvodňovala snížení nebo zrušení cla
(40)
I přes přijetí určitých tvrzení žadatele, jak uvedeno výše, je nicméně zjištěno, že v období přezkumného šetření stále prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím nejméně ve výši 13 %. Navíc, jak bude dále vysvětleno, v každém případě není dostatek důkazů pro to, aby toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo možno považovat za trvalé.
(41)
Žadatel odůvodnil svou argumentaci, proč došlo k trvalé změně okolností, takto:
(42)
i)
Za prvé, žadatel poukázal na změny ve struktuře vývozu skupiny, což by spolu s průzkumem nových rostoucích trhů přispělo k vyšším vývozním cenám ferosilicia na všech vývozních trzích včetně trhu EU oproti cenám používaným během původního šetření. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy, aby ukázal souvislost mezi novou firemní strukturou, zkoumáním nových rostoucích trhů a vyššími cenami na trhu EU. Existenci takové souvislosti nenaznačily ani výsledky šetření. Naopak, vývozní ceny v období přezkumného šetření byly sice zjevně vyšší oproti cenám zjištěným v období původního šetření, avšak byly mimořádně kolísavé. Například rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší transakční cenou za tunu nejprodávanějšího typu na trhu EU v období přezkumného šetření činil více než 100 %. Podobnou kolísavost bylo možné zaznamenat na domácím trhu, avšak cenový trend na trhu EU byl nesrovnatelný s cenovým trendem na domácím trhu. To platí i pro období 12 měsíců, které předcházelo období přezkumného šetření a které bylo pozorně sledováno v rámci souběžně vedeného řízení o vrácení zaplaceného antidumpingového cla. Ceny vývozu ovšem zjevně pouze následovaly vývoj cen na světových trzích.
(43)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel použil obdobné argumenty. Znovu však nebyly poskytnuty dostatečné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že v tuto chvíli neexistují dostatečné důkazy pro to, že tyto vyšší vývozní ceny žadatele v období přezkumného šetření jsou něčím jiným než důsledkem převažujících tržních cen (zejména cen na trhu EU). Jinými slovy, neexistují dostatečné důkazy pro to, že příčinou těchto vyšších cen byly změny, které provedl žadatel ve své exportní firemní struktuře, a že tudíž lze očekávat, že tyto ceny zůstanou v budoucnu na podobné (nebo vyšší) úrovni. Zejména pokud by se v rozporu s vývody žadatele připustilo, že tato nová struktura zvýší efektivitu celé skupiny, neznamená to, že jeho exportní ceny pro EU budou vysoké a nepovedou k dumpingu.
(44)
ii)
Za druhé, žadatel prohlásil, že jeho vývozní ceny na jiných trzích odpovídaly cenám, za které prodával do Unie, nebo byly ještě vyšší. Do zlepšení dodávek na jiné trhy byly vloženy značné investice. Snížení nebo zrušení antidumpingových opatření vůči žadateli by tak nevytvořilo pobídku ke zvýšení vývozu do EU a/nebo ke snížení jeho cen.
(45)
Toto tvrzení však nemůže vést ke zrušení nebo zmírnění platných opatření. Podotýká se, že i podle svého vlastního tvrzení žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával za dumpingové ceny. Navíc sám žadatel zdůraznil, že EU zůstává jedním z jeho tradičních trhů. To potvrzuje i skutečnost, že výše prodeje žadatele do EU je stále značná; porovná-li se objem prodeje se spotřebou EU v období původního šetření (8), představoval by významný podíl na trhu (mezi 5 a 20 %, přesné údaje nelze uvést z důvodu jejich důvěrnosti).
(46)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel zopakoval svůj postoj, že nové tržní příležitosti budou spíše na jiných trzích (Indie, Asie a Spojené státy) než v EU. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy na podporu svých tržních strategií. Existence dumpingového rozpětí ještě v období přezkumného šetření, nedostatek údajů o jiných trzích a kolísavost vývozních cen prodeje na mezinárodním trhu - všechny tyto prvky nepodporují toto tvrzení, které je tudíž nutno odmítnout.
(47)
iii)
Za třetí, jedním z nejdůležitějších trhů žadatele je podle jeho názoru ruský domácí trh se svou významnou výrobou oceli a očekává se, že poptávka po podobných výrobcích v Rusku poroste. Domácí a vývozní ceny ferosilicia také porostou mnohem rychleji než cena výroby. Je tedy pravděpodobné, že žadatel dále zvýší svůj prodej na domácím trhu, a to i proto, že podle žadatele jediný další ruský výrobce ferosilicia bude po nedávné změně vlastníka vyrábět převážně pro vlastní spotřebu.
(48)
I za předpokladu, že všechna tato tvrzení jsou pravdivá, zůstává nicméně faktem, že v období přezkumného šetření žadatel prodával za dumpingové ceny se značnou marží a za kolísání cen. Navíc, jak je vysvětleno výše, množství zboží prodaného žadatelem do EU v období přezkumného šetření nenaznačuje, že se z tohoto trhu stahuje nebo že tak v brzké budoucnosti hodlá učinit.
(49)
Ve svých připomínkách ke konečným zjištěním žadatel tvrdil, že jediným argumentem, který Komise v konečných zjištěních uvedla proti závažnosti rostoucí poptávky na domácím trhu, je význam zjištěného dumpingového rozpětí. Žadatel dále trval na tom, že Komise sice uznala mnohé zásadní aspekty týkající se ruského trhu, avšak nevyvozuje z těchto argumentů odpovídající závěr.
(50)
Tato tvrzení je nutné odmítnout. Za prvé, proti tomuto argumentu nehovoří jen zjištění o dumpingu, ale též zjištění o množství. Za druhé orgány konstatují, že Komise nic neuznala a že nebyly poskytnuty žádné průkazné nezávislé údaje na podporu tvrzení, že se očekává růst poptávky po dotčeném výrobku v Rusku a že vývozní ceny této skupiny porostou mnohem rychleji než náklady výroby.
(51)
iv)
Za čtvrté, žadatel poukázal na to, že jeho ruské závody na výrobu ferosilicia pracují již po léta na plnou kapacitu, že nemá v plánu svou celkovou kapacitu výroby ferosilicia v dohledné budoucnosti zvýšit a že neexistují žádné známky o opaku.
(52)
Po finanční krizi roku 2009 však byla zaznamenána významná obnova kapacit a žadatel oznámil rozšíření kapacit o 10-20 % (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti) ve srovnání s obdobím před finanční krizí.
(53)
Po zveřejnění konečných zjištění žadatel sdělil, že srovnávání výrobní kapacity v období následujícím po období přezkumného šetření s kapacitou během referenčního období není vhodné, neboť žadatel předpokládal finanční krizi v roce 2009, a proto svou výrobní kapacitu již snížil. Tento argument nelze přijmout; oznámené rozšíření kapacit o 10-20 % lze zaznamenat ve srovnání s rokem 2007 - a nikoli s rokem 2009, kdy kapacity byly na nejnižší úrovni. Navíc finanční krize v roce 2009 nemohla ovlivnit výrobní kapacitu žadatele v roce 2007.
2.5 Závěr: nedostatečné důkazy o trvalé povaze změněných okolností
(54)
Analýza tvrzení žadatele vztahujících se k trvalé povaze změněných okolností, jak bylo shrnuto výše, vedla k závěru, že v současné době neexistují dostatečné důkazy pro to, že nějaké změněné okolnosti jsou trvalé povahy. Zdá se, že vývozní ceny žadatele, a tedy i jeho dumpingové rozpětí, budou pravděpodobně kolísat a budou především následovat vývoj cen na světových trzích. Ačkoli žadatel poukázal na určité změněné okolnosti, nelze z nich usoudit, že chování žadatele v oblasti tvorby cen v období přezkumného šetření je trvalé povahy. Proto byl učiněn závěr, že snížit clo by v tuto chvíli bylo předčasné, a tudíž neopodstatněné.
3. ZÁVAZKY
(55)
Žadatel spolu se svým dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(56)
Šetření ukázalo, že cena výrobku velmi kolísá. Jak již bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že prodejní ceny žadatele v Unii byly během období přezkumného šetření velmi rozdílné. Tento výrobek proto není vhodný pro závazek o pevné ceně. Přestože vývozce navrhl mechanismus indexace, nebylo možné určit srovnání mezi kolísavostí cen konečného výrobku a navrženým zdrojem pro indexaci, zejména proto, že se rovněž týká konečného výrobku a cen, které byly ovlivněny dumpingovým dovozem. Proto se dospělo k závěru, že navrhovaná indexace není vhodná.
(57)
Pokud jde o specifická rizika týkající se společnosti, bylo zjištěno, že riziko křížové kompenzace je z důvodu složité struktury společnosti velmi vysoké: jiné výrobky než dotčený výrobek by mohly být prodávány prostřednictvím obchodníka mimo Unii jiné pobočce ve spojení ve třetí zemi a poté znovu prodávány do Unie.
(58)
Kromě toho, jelikož samotný výrobek existuje v různých kvalitách a dováží se hlavně ve volně ložené formě, pro celní orgány by nebylo možné rozlišit chemickou specifikaci (na kterou se potenciálně vztahují různé minimální dovozní ceny) bez individuální analýzy každé transakce, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná.
(59)
Nabídka podniku byla proto odmítnuta.
4. UKONČENÍ PŘEZKUMU
(60)
Vzhledem ke zjištěním o dumpingu, jakož i vzhledem k tomu, že nebyla prokázána trvalá povaha změněných okolností, se dochází k závěru, že na společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. a společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s ní ve spojení, by se i nadále mělo vztahovat clo ve výši stanovené v základním nařízení, tj. ve výši 22,7 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se k dovozu ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny úrovně platných antidumpingových opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. ledna 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 60/2012 AL CONSILIULUI
din 16 ianuarie 2012
de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de ferosiliciu originar, printre altele, din Rusia
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 172/2008 (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de ferosiliciu originar, printre altele, din Rusia. Măsurile constau în aplicarea unui nivel ad valorem al taxei cuprins între 17,8 % și 22,7 %. Ancheta care a avut drept rezultat prezentul regulament va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.
1.2. Cererea de reexaminare
(2)
La 30 noiembrie 2009, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază (denumită în continuare „reexaminarea intermediară”). Cererea, depusă de un producător-exportator din Rusia, Joint Stock Company (JSC) Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant și societatea sa afiliată Joint Stock Company (JSC) Kuznetsk Ferroalloy Works (denumiți în continuare, în comun, „solicitantul”), s-a limitat la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. Nivelul taxei antidumping aplicabilă solicitantului este de 22,7 %, pe baza marjei de dumping a solicitantului.
(3)
În cererea sa, solicitantul a afirmat că, în ceea ce îl privește pe solicitant, circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au modificat și că aceste modificări sunt durabile.
(4)
Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora, în ceea ce îl privește pe solicitant, menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a compensa dumpingul. În conformitate cu informațiile prezentate în cerere, comparația dintre prețurile practicate de solicitant pe piața internă și prețurile practicate la exportul către Uniune a arătat că marja de dumping părea a fi substanțial mai mică față de nivelul actual la care se aplică măsura.
1.3. Inițierea unei reexaminări
(5)
Întrucât a ajuns la concluzia, după consultarea comitetului consultativ, că există elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări intermediare, Comisia s-a decis să inițieze o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei obiect se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. La 27 octombrie 2010, Comisia a publicat un aviz de inițiere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) (denumit în continuare „aviz de inițiere”) și a început o anchetă.
1.4. Produsul în cauză și produsul similar
(6)
Produsul care face obiectul reexaminării intermediare este același cu cel din ancheta inițială, și anume ferosiliciu originar din Rusia, care se încadrează în prezent la codurile NC 7202 21 00, 7202 29 10 și 7202 29 90.
(7)
Produsul fabricat și vândut în Rusia și cel exportat în Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
1.5. Părțile interesate
(8)
Comisia a informat în mod oficial industria Uniunii, solicitantul și autoritățile țării exportatoare cu privire la inițierea reexaminării intermediare. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în scris și de a fi audiate.
(9)
Comisia a trimis chestionare solicitantului, din partea căruia a primit un răspuns în termenul prevăzut în acest sens. Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina nivelul de dumping și a efectuat vizite de verificare la următoarele sedii:
-
Joint Stock Company JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant („CHEM”), Chelyabinsk, Rusia;
-
Joint Stock Company JSC Kuznetsk Ferroalloy Works („KF”), Kuznetsk, Rusia;
și
-
RFA International LP („RFAI”) din Mishawaka, USA și Nieuwdorp Zld, Țările de Jos.
1.6. Perioada de anchetă
(10)
Ancheta a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2009 și 30 septembrie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
2. CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE
2.1. Introducere
(11)
De la început se reamintește faptul că, în conformitate cu jurisprudența instanțelor judecătorești ale UE (4), atunci când evaluează necesitatea continuării aplicării măsurilor în vigoare în cadrul unei reexaminări efectuate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, instituțiile UE dispun de o mare libertate de decizie, inclusiv opțiunea de a efectua o evaluare prospectivă a politicii prețurilor practicate de exportatorii în cauză. Instituțiile UE trebuie să examineze în acest context justificările oferite de solicitant în sprijinul afirmației conform căreia modificarea circumstanțelor privind situația sa sunt de natură durabilă, ceea ce ar justifica reducerea sau chiar eliminarea taxei.
(12)
Solicitantul a susținut că modificarea circumstanțelor ar putea fi considerată în mod rezonabil ca având un caracter durabil și, de aceea, nivelul măsurilor ar trebui să fie redus sau măsurile ar trebui să fie complet abrogate în ceea ce îl privește pe solicitant, întrucât este foarte puțin probabilă reapariția în viitorul apropiat a importurilor care fac obiectul unui dumping sau a unor importuri care fac obiectul unui dumping la niveluri similare cu cele stabilite în ancheta inițială.
2.2. Referitor la întrebarea privind posibila practicare de către solicitant a unor prețuri de dumping pe piața UE pe parcursul PAR (5)
(13)
Înainte de a răspunde diverselor afirmații ale solicitantului privind natura (presupus) durabilă a modificării (presupuse a) circumstanțelor, este util să se descrie considerațiile instituțiilor UE privind întrebarea dacă este posibil ca solicitantul să mai fi practicat prețuri de dumping pe piața UE pe parcursul PAR.
2.2.1. Valoarea normală
(14)
Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar efectuate de societate către clienți independenți este reprezentativ în comparație cu volumul său total de vânzări la export către Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările interne sunt considerate reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor interne reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză în Uniune. S-a constatat că vânzările globale de produs similar realizate de societate pe piața internă au fost reprezentative.
(15)
Pentru fiecare tip de produs vândut de societate pe piața sa internă și despre care s-a constatat a fi direct comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a stabilit dacă vânzările interne erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul PAR, volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip de produs către clienții independenți a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către Uniune.
(16)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care erau profitabile pentru fiecare tip de produs în cauză exportat în fiecare dintre perioade.
(17)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri care erau superioare costului și ale căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(18)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip a fost mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în fiecare dintre perioade.
(19)
În cazul în care prețurile interne ale unui anumit tip de produs vândut de societate nu au putut fi folosite pentru a stabili valoarea normală, aceasta a fost determinată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(20)
În momentul determinării valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor legate de vânzări, cheltuielilor generale și administrative, precum și profiturilor, s-au bazat, în conformitate cu teza introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe datele efective privind producția și vânzările de produs similar, în cursul unor operațiuni comerciale normale, ale societății.
2.2.2. Prețul de export
(21)
Vânzările la export ale societății către Uniune sunt realizate prin intermediul sucursalei elvețiene a societății sale afiliate RFAI care exercita în cursul PAR toate funcțiile de import pentru mărfurile puse în liberă circulație în cadrul Uniunii, adică prin intermediul unui importator afiliat.
(22)
Prin urmare, prețul de export a fost stabilit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor la care produsele importate au fost revândute pentru prima dată unui cumpărător independent, ajustate pentru a ține seama de toate costurile suportate între import și revânzare, precum și de o marjă rezonabilă pentru costurile VAG și pentru profituri. În acest scop, în absența unor noi informații din partea importatorilor independenți cu privire la profitul realizat, s-a utilizat rata de profit aplicată în ancheta inițială, respectiv 6 %.
(23)
Solicitantul a susținut că RFAI ar trebui să fie tratat ca făcând parte din aceeași entitate economică unică (EEU) și că, prin urmare, la determinarea prețului de export nu ar trebui să se facă nicio deducere pentru profit și cheltuielile VAG ale RFAI.
(24)
Această afirmație nu poate fi acceptată pentru următoarele motive:
-
cei doi producători-exportatori au propriul departament de vânzări la export;
-
RFAI este puternic implicat în activitatea internațională a grupului (asistență pentru clienți, logistică și calendar al livrărilor, achiziționarea de bunuri de capital și materii prime esențiale etc.);
-
sucursala elvețiană a RFAI îndeplinește toate funcțiile care revin în mod normal unui importator afiliat din UE;
-
RFAI vinde ferosiliciu în nume propriu și pe cont propriu către clienți neafiliați din UE și din afara acesteia;
-
RFAI întreține o relație de vânzare-cumpărare cu cei doi producători ruși KF și CHEM;
-
fiecare societate elaborează propriul raport financiar și nu există un raport financiar consolidat; și
-
fiecare societate depune propria declarație fiscală la autoritățile competente.
În consecință, afirmația conform căreia nu ar trebui să se facă nicio deducere pentru cheltuielile VAG și pentru profit la determinarea prețului de export a trebuit să fie respinsă. Observațiile solicitantului privind acest punct oferite drept răspuns la comunicarea concluziilor definitive vor fi abordate mai jos (punctul 2.3).
(25)
Solicitantul a susținut, de asemenea, că nicio deducere a taxei antidumping nu ar trebui să fie făcută la calcularea prețului de export în conformitate cu articolul 11 alineatul (10) din regulamentul de bază, întrucât taxa se reflectă în mod corespunzător în prețurile de revânzare și în prețurile de vânzare ulterioară în Uniune. Cu privire la această afirmație, ancheta a stabilit că media ponderată a prețurilor de revânzare de ferosiliciu în Uniunea crescut în comparație cu prețurile din ancheta inițială, iar procentul cu care prețurile actuale de revânzare la export depășesc prețurile corespunzătoare din ancheta inițială este cu mult peste 22,7 %. Prin urmare, se poate concluziona că taxa antidumping se reflectă în mod corespunzător în prețurile de revânzare practicate de solicitant. Prin urmare, cererea respectivă a solicitantului a putut fi acceptată și, în calculul prețurilor de export determinate în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, nu s-a efectuat nicio deducere a taxei antidumping.
2.2.3. Comparație
(26)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe baza prețului franco fabrică. În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-au luat în considerare în mod corespunzător, sub formă de ajustări, costurile de transport, costurile de asigurare, costurile terminale și de manipulare, costurile de credit și comisioanele, în cazul în care erau aplicabile și justificate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
2.2.4. Marja de dumping
(27)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Rezultatul arată existența dumpingului.
(28)
Pentru a calcula marja de dumping, instituțiile, la fel ca în ancheta inițială, au observat că societățile CHEM și KF sunt strâns legate între ele. La fel ca în ancheta inițială, în conformitate cu practica obișnuită a instituțiilor, s-a calculat o singură marjă de dumping pentru întregul grup. În metoda utilizată în acest scop în comunicarea constatărilor definitive, suma aferentă marjei de dumping a fost calculată pentru fiecare producător-exportator în parte, înainte de a determina o rată medie ponderată de dumping pentru întregul grup, în ansamblu. Trebuie remarcat faptul că această metodologie a fost diferită de metodologia utilizată în ancheta inițială, în care calcularea dumpingului a fost efectuată prin reunirea tuturor datelor relevante cu privire la vânzările pe piața internă, costul de producție, rentabilitatea și vânzările în Uniune realizate de entitățile producătoare. Solicitantul a susținut că aplicarea acestei metodologii ar reprezenta o încălcare a articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de bază. Acest aspect va fi și el abordat, din nou, mai jos (punctul 2.3).
2.3. Analiza reacțiilor la comunicarea concluziilor definitive referitoare la marja de dumping în cursul PAR
(29)
Solicitantul a formulat mai multe observații privind anumite aspecte legate de calcule, precum costul de producție, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și marja de profit, indemnizațiile și valoarea normală. Toate aceste observații au fost analizate și, după caz, erorile de redactare au fost corectate. În consecință, concluziile definitive au fost modificate.
(30)
În plus, solicitantul a cerut Comisiei să exprime suma aferentă dumpingului pe baza valorii CIF pe care a calculat-o el însuși în scopul prezentei anchete, făcând trimitere, prin urmare, la articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Cererea s-a bazat pe faptul că prețul declarat autorităților vamale este un preț de transfer care ar fi, poate, prețul corect în scopuri vamale, dar nu un preț care ar trebui să fie folosit la calcularea dumpingului în cadrul procedurilor antidumping. Această cerere trebuie respinsă deoarece diferența între prețul de export și valoarea normală, adică suma aferentă dumpingului, ar trebui să fie exprimată pe aceeași bază ca și cea care este utilizată ulterior de către autoritățile vamale pentru a stabili orice taxă care urmează să fie colectată. Aceasta este, de fapt, valoarea CIF declarată de către solicitant autorităților vamale. În consecință, aceasta din urmă a fost utilizată în calcule.
(31)
Cu privire la calculul costului de producție, solicitantul a contestat abordarea adoptată de Comisie de a utiliza prețul mediu de achiziție al unui element de cost principal de la un furnizor independent în loc de prețul efectiv plătit unui furnizor afiliat pentru același element de cost în construirea valorii normale. Această contestație trebuie respinsă deoarece prețul practicat de către furnizorul afiliat era cu mult mai mic decât prețul plătit pentru aceeași materie primă către un furnizor independent. Acest preț, prin urmare, nu poate fi considerat ca un preț stabilit în condiții de deplină concurență. Prin urmare, acest element de cost a trebuit să fie ajustat.
(32)
În urma comunicării concluziilor definitive, solicitantul a pretins că costurile de ambalare nu au fost tratate în mod sistematic atunci când s-au comparat prețurile de export și valorile normale. S-a anchetat acest aspect și, după caz, erorile de redactare au fost corectate.
(33)
Solicitantul a transmis, de asemenea, observații privind excluderea tranzacțiilor de export al unui anumit tip de produs. Vânzările de acest tip de produs în Uniune reprezentau mai puțin de 5 % din vânzările în Uniune ale solicitantului de produs de tipul respectiv efectuate pe parcursul PAR. Aceste observații trebuie să fie respinse, având în vedere faptul că nu au fost efectuate vânzări de produs de acest tip pe piața internă, iar costul specific de producție nu fusese transmis. Întrucât acest tip de produs fusese exportat către UE în cantități mici pe parcursul PAR, s-a considerat, prin urmare, că nu este adecvat să se recurgă la calcularea valorii normale pe baza costurilor de fabricație ale altor tipuri de produse, efectuând, astfel, ajustări în funcție de diferențele dintre produse.
(34)
În plus, astfel cum s-a explicat mai sus, în special în ceea ce privește două aspecte importante privind calculul marjei de dumping, și anume: (i) întrebarea dacă CHEM, KF și RFAI formează o entitate economică unică (6); și (ii) calcularea unei valori individuale a dumpingului pentru CHEM pe de o parte și KF pe de altă parte (7), solicitantul a formulat observații detaliate în reacția sa la comunicarea concluziilor definitive.
(35)
În ceea ce privește prima afirmație și în special cu privire la aspectele evidențiate de către solicitant în răspunsul său la comunicarea concluziilor definitive, se remarcă următoarele aspecte.
(36)
Solicitantul și-a reiterat afirmația conform căreia cei doi producători-exportatori și comerciantul afiliat RFAI sunt, în cele din urmă, deținuți și controlați de către aceiași beneficiari și că, prin urmare, nu ar avea autonomie și ar urma pur și simplu instrucțiunile proprietarilor solicitantului. A recunoscut toate elementele enumerate la considerentul 24 de mai sus, dar nu a fost de acord cu considerațiile emise de instituțiile UE cu privire la acestea, întrucât acestea nu au nicio legătura cu faptul că CHEM, KF și RFAI fac parte dintr-o EEU.
(37)
Instituțiile UE resping observațiile solicitantului. Criteriile deja enumerate mai sus, în special dacă sunt luate împreună, justifică în mod corespunzător respingerea cererii solicitantului. Toate elementele enumerate în considerentul 24 de mai sus indică o structură de grup, în cadrul căreia toate societățile sunt entități juridice distincte în care KF și CHEM îndeplinesc în totalitate rolul de producători-exportatori (activitățile de producție și de export), în timp ce RFAI acționează, în principal, drept comerciant afiliat/importator în UE.
(38)
În ceea ce privește a doua afirmație, nu este necesar să se adopte o poziție finală cu privire la acest aspect în contextul prezentei anchete de reexaminare. Acest fapt se datorează unei combinații a două motive. În primul rând, chiar în cazul în care această cerere ar fi acceptată (în plus față de acceptarea, după caz, a afirmațiilor menționate la considerentul 29 de mai sus), încă s-ar constata că solicitantul a practicat prețuri de dumping pe piața UE în cursul PAR, la o marjă de dumping de aproximativ 13 %. În al doilea rând, așa cum se explică în continuare, în orice caz, nu există suficiente dovezi în prezent pentru a considera că marja de dumping din cursul PAR ar avea un caracter durabil.
(39)
În reacția sa la comunicarea concluziilor definitive, industria din Uniune a susținut că, în urma anchetei de reexaminare, taxa aplicată produselor solicitantului ar trebui să fie mărită, deoarece, presupunând că toate cererile din partea solicitantului ar fi refuzate, marja de dumping constatată pe durata PAR a fost mai mare decât taxa aplicabilă. Cu toate acestea, având în vedere că, după cum se explică în continuare, nu există suficiente dovezi cu privire la natura durabilă a modificării circumstanțelor, nu există nicio justificare pentru modificarea taxei, nici în sensul măririi, nici în sensul micșorării acesteia.
2.4. Analiza întrebării privind posibila modificare de lungă durată a circumstanțelor care ar justifica reducerea sau eliminarea taxei
(40)
Cu toate acestea, în pofida acceptării anumitor afirmații ale solicitantului conform celor descrise mai sus, se constată, totuși, că acesta a practicat prețuri de dumping pe piața UE în cursul PAR, la o marjă de dumping de cel puțin 13 %. În al doilea rând, după cum se explică în continuare, în orice caz, nu există suficiente dovezi pentru a considera că marja de dumping din cursul PAR ar avea un caracter durabil.
(41)
Solicitantul și-a bazat raționamentul conform căruia ar exista o modificare durabilă a circumstanțelor pe următoarele motive:
(42)
(i)
În primul rând, solicitantul a făcut trimitere la modificările privind structura vânzărilor la export ale grupului, care, împreună cu explorarea de noi piețe în creștere, ar fi contribuit la creșterea prețurilor de export de ferosiliciu către toate piețele de export, inclusiv către UE, în comparație cu prețurile din cursul anchetei inițiale. Cu toate acestea, solicitantul nu a furnizat vreo dovadă întemeiată în scopul de a demonstra legătura dintre noua structură corporativă, explorarea de noi piețe în creștere și prețurile mai ridicate de pe piața UE. Nici constatările anchetei nu au indicat o astfel de legătură. Dimpotrivă, în timp ce prețurile de export au fost în mod clar mai mari în PAR, comparativ cu prețurile practicate în cursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale, totuși, acestea au fost extrem de volatile. De exemplu, în cursul PAR, diferența dintre cel mai mic și cel mai mare preț al tranzacției pe tonă de model cel mai vândut pe piața UE a fost mai mare de 100 %. O volatilitate similară ar fi putut fi observată pe piața internă, dar evoluția prețurilor pe piața UE nu era comparabilă cu evoluția prețurilor pe piața internă. Aceeași afirmație este valabilă și pentru perioada de 12 luni dinaintea PAR, care a fost atent analizată în cadrul unei anchete paralele privind rambursarea. Într-adevăr, prețurile de vânzare la export se pare că au urmat pur și simplu prețurile pieței mondiale.
(43)
În urma comunicării concluziilor definitive, argumente similare au fost utilizate de solicitant. Cu toate acestea, au fost furnizate din nou dovezi insuficiente. Prin urmare, s-a concluzionat că nu există suficiente dovezi, la acest moment, care să ateste faptul că aceste prețuri de export mai mari practicate de către solicitant ar fi altceva decât o consecință a prețurile dominante de pe piață (în special cele de pe piața UE) în cursul PAR. Cu alte cuvinte, nu există dovezi suficiente care să ateste faptul că modificările efectuate de solicitant în structura sa de export au fost cauza acestor prețuri mai ridicate, și se poate preconiza, prin urmare, că aceste prețuri ar putea rămâne la niveluri similare (sau mai ridicate) în viitor. În special, contrar afirmațiilor solicitantului, chiar presupunând că noua structură a sporit eficiența grupului, acest lucru nu înseamnă că, în viitor, prețurile sale de export către UE vor fi ridicate și că acestea nu vor avea drept rezultat dumpingul.
(44)
(ii)
În al doilea rând, solicitantul a declarat că prețurile sale de export către alte piețe au fost la același nivel cu prețurile vânzărilor sale către Uniune sau chiar mai mari decât acestea. Investiții semnificative au fost efectuate pentru o mai bună aprovizionare a altor piețe. Astfel, o reducere sau eliminare a măsurilor antidumping în cazul solicitantului nu ar crea un stimulent pentru creșterea exporturilor către Uniune și/sau scăderea prețurilor acestora.
(45)
Cu toate acestea, această afirmație nu poate conduce la eliminarea sau reducerea măsurilor în vigoare. Se reamintește că, conform confirmării solicitantului însuși, pe durata PAR acesta încă practica prețuri de dumping. În plus, solicitantul însuși a subliniat că UE rămâne una dintre piețele sale tradiționale. Această afirmație este susținută de faptul că volumele vândute de către solicitant în UE sunt încă foarte semnificative; dacă se compară volumul de vânzări cu consumul UE în cursul PA a anchetei inițiale (8), acestea ar reprezenta o cotă de piață importantă (între 5 și 20 %, cifrele exacte neputând fi prezentate din motive de confidențialitate).
(46)
După notificare, solicitantul și-a reiterat afirmația conform căreia noi oportunități comerciale ar fi oferite de alte piețe (India, Asia și Statele Unite) mai degrabă decât UE. Cu toate acestea, solicitantul nu a furnizat dovezi substanțiale pentru a susține strategiile sale de piață. Marja de dumping existentă pe parcursul PAR, lipsa datelor privind alte piețe și volatilitatea prețului de vânzare la export pe piața mondială sunt toate elemente care nu susțin această afirmație care, prin urmare, trebuie să fie respinsă.
(47)
(iii)
În al treilea rând, în opinia solicitantului, piața internă din Rusia, cu o producție de oțel semnificativă, rămâne una dintre cele mai importante piețe de desfacere ale sale, iar cererea pentru produsul similar din Rusia se preconizează că va crește. Prețurile interne și de export de ferosiliciu ar crește mult mai rapid decât costul de producție. Solicitantul, prin urmare, ar putea să crească și mai mult vânzările sale pe piața internă, aceasta și datorită faptului că, potrivit solicitantului, singurul alt producător rus de ferosiliciu ar produce în mod predominant, ca urmare a unei schimbări recente a proprietarului, ferosiliciu pentru consum captiv.
(48)
Chiar dacă s-ar presupune că toate aceste afirmații ar fi adevărate, rămâne valabil faptul că, în cursul PAR, solicitantul a practicat dumpingul cu o marjă considerabilă și la prețuri volatile. În plus, după cum s-a explicat mai sus, volumele comercializate de solicitant către UE în cursul PAR nu sugerează că aceasta ar fi renunțat la piața respectivă sau că intenționează să renunțe la aceasta în viitorul apropiat.
(49)
În observațiile sale pe marginea comunicării constatărilor definitive, solicitantul a afirmat că singurul argument prezentat de către Comisie pentru a respinge relevanța cererii tot mai mari de pe piața internă ar fi importanța marjei de dumping constatate. În plus, solicitantul a susținut că Comisia, deși a recunoscut multe dintre punctele-cheie referitoare la piața rusă, nu trage concluziile adecvate din aceste argumente.
(50)
Aceste afirmații trebuie să fie respinse. În primul rând, nu numai constatările privind dumpingul, dar și constatările referitoare la volume sunt împotriva acestui argument. În al doilea rând, instituțiile UE iau act de faptul că nicio confirmare nu a fost emisă de către Comisie și nu au fost puse la dispoziție date independente concludente în sprijinul afirmației potrivit căreia cererea pentru produsul în cauză este de așteptat să crească în Rusia, iar prețurile de export practicate de grupul respectiv ar crește mult mai rapid decât costul de producție.
(51)
(iv)
În al patrulea rând, solicitantul a subliniat că producția siturilor sale de ferosiliciu din Rusia a funcționat la capacitate maximă timp de mai mulți ani, că nu are planuri de creștere a capacității sale totale de producție de ferosiliciu în viitorul apropiat și că nu au existat indicații contrare.
(52)
Cu toate acestea, s-a observat o etapă de redresare semnificativă a capacităților după criza financiară din 2009, iar solicitantul a raportat extinderea capacităților cu 10 %-20 % (din motive de confidențialitate se precizează doar intervalul în care se înscrie procentul extinderii), în comparație cu perioada anterioară crizei financiare din 2009.
(53)
În urma comunicării constatărilor definitive, solicitantul a afirmat că o comparație între capacitatea de producție din perioada de după PAR și cea din perioada de referință nu este adecvată, deoarece solicitantul ar fi anticipat criza financiară din anul 2009 și, prin urmare, ar fi redus deja capacitatea de producție. Acest argument nu poate fi acceptat; o extindere cu 10 %-20 % a capacităților raportate poate fi observată în comparație cu anul 2007, nu cu anul 2009, când capacitățile erau la nivelul lor cel mai scăzut. În plus, nu este posibil ca criza financiară din anul 2009 să fi avut un impact asupra capacității de producție a solicitantului din anul 2007.
2.5. Concluzie: insuficiente dovezi cu privire la caracterul durabil al modificării circumstanțelor
(54)
Analiza cererilor solicitantului cu privire la caracterul durabil al modificării circumstanțelor, conform rezumatului de mai sus, a condus la concluzia că, în prezent, nu există suficiente dovezi care să demonstreze faptul că circumstanțe modificate ar avea un caracter durabil. Se poate preconiza că prețurile de export practicate de solicitant și, prin urmare, marja sa de dumping vor continua să fluctueze, urmând, în special, evoluția prețurilor de pe piața mondială. În măsura în care solicitantul a demonstrat doar anumite circumstanțe modificate, nu se poate considera, prin urmare, că acestea demonstrează faptul că politica de prețuri a solicitantului pe parcursul PAR are un caracter durabil. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că ar fi prematur și, prin urmare, nejustificat să se reducă taxa în acest moment.
3. ANGAJAMENTE
(55)
Solicitantul împreună cu importatorul său afiliat au oferit un angajament de preț, în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(56)
Ancheta a confirmat faptul că prețul produsului este extrem de volatil. Astfel cum s-a menționat în considerentul 42 de mai sus, s-a stabilit că prețurile practicate de solicitant pe piața Uniunii au variat semnificativ pe parcursul PAR. Prin urmare, produsul nu este potrivit pentru un angajament bazat pe un preț fix. Deși exportatorul a propus un mecanism de indexare, nu a fost posibil să se stabilească o corelație între volatilitatea prețului produsului finit și sursa de indexare propusă, în special întrucât aceasta era, de asemenea, legată de produsul finit și se raporta la prețurile care erau influențate de importurile care făceau obiectul unui dumping. Prin urmare, indexarea propusă nu a fost considerată adecvată.
(57)
În ceea ce privește riscurile specifice ale societății, s-a stabilit faptul că, din pricina complexității structurii societății, riscul de compensare încrucișată este foarte ridicat: alte produse decât produsul în cauză ar putea fi vândute prin intermediul unui comerciant din afara Uniunii unei alte filiale dintr-o țară terță și să fie revândute, apoi, Uniunii.
(58)
În cele din urmă, întrucât produsul însuși există în variante cu diferite calități și este importat mai ales în vrac, autoritățile vamale nu ar putea să distingă specificațiile chimice (care fac, eventual, obiectul unor prețuri minime de import diferite) fără o analiză individuală a fiecărei tranzacții, ceea ce ar îngreuna sau chiar ar face imposibilă monitorizarea.
(59)
Această propunere de angajament a fost, prin urmare, respinsă.
4. ÎNCHEIEREA REEXAMINĂRII
(60)
Ținând cont de constatările privind dumpingul, precum și de absența dovezilor privind caracterul durabil al circumstanțelor modificate, se concluzionează că JSC Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant și societatea sa afiliată JSC Kuznetsk Ferroalloy Works ar trebui să facă în continuare obiectul taxei vamale cu procentul indicat în regulamentul inițial, mai precis 22,7 %,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de ferosiliciu originar, printre altele, din Rusia, inițiată în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, se încheie fără modificarea nivelului măsurilor antidumping în vigoare.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2012.