ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
DECIZIA COMISIEI
din 21 martie 2012
privind Ajutorul de stat SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) acordat de Republica Cehă în favoarea České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - prezența posibilă a unui Ajutor de stat în cadrul unui împrumut acordat de Osinek a.s.)
[notificată cu numărul C(2012) 1664]
(Numai textul în limba cehă este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/637/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
având în vedere decizia prin care Comisia a hotărât inițierea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (1) în ceea ce privește măsura de ajutor nr. SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile susmenționate și având în vedere aceste observații,
întrucât:
1. PROCEDURA
(1)
În mai 2009, pe baza informațiilor disponibile public, Comisia a luat cunoștință de faptul că o întreprindere deținută de stat și aflată în lichidare, Osinek a.s. (denumită în continuare „Osinek”), a convenit să acorde un credit de 2,5 miliarde CZK (aproximativ 100 de milioane EUR) companiei ČSA - Czech airlines, a.s. (denumită în continuare „ČSA”). Comisia a solicitat informații din partea Republicii Cehe prin scrisorile din 14 mai 2009 și 24 septembrie 2009. Republica Cehă a prezentat Comisiei informații suplimentare prin scrisorile din 10 septembrie 2009 și 25 noiembrie 2009.
(2)
Prin scrisoarea din 24 februarie 2010, Comisia a informat Republica Cehă cu privire la decizia sa de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE în ceea ce privește măsura în cauză (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”). Republica Cehă a transmis observații privind respectiva măsură prin scrisoarea din 26 aprilie 2010. Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 6 iulie 2010, la care Republica Cehă a răspuns la 15 septembrie 2010.
(3)
Decizia de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsură.
(4)
Comisia a primit observații de la patru părți interesate: Travel Service și Icelandair Group la 10 martie 2011, Czech Connect Airlines a.s. la 11 martie 2011, JOB AIR Technic a.s. la 10 martie 2011 și ČSA la 14 martie 2011. Comisia a transmis aceste observații Republicii Cehe, căreia i s-a dat posibilitatea să răspundă; Comisia a primit răspunsul prin scrisoarea din 12 mai 2011.
2. DESCRIERE DETALIATĂ A MĂSURILOR
2.1. Împrumutul acordat de către Osinek
(5)
Măsura examinată este un împrumut acordat la 30 aprilie 2009 de Osinek transportatorului aerian național ceh ČSA. Împrumutul a fost vărsat în trei tranșe după cum urmează:
(a)
prima tranșă, de 800 de milioane CZK, a fost acordată la 11 mai 2009;
(b)
a doua tranșă, de 900 de milioane CZK, a fost acordată la 30 iulie 2009;
(c)
a treia tranșă, de 800 de milioane CZK, a fost acordată la 24 septembrie 2009.
(6)
Data prevăzută a rambursării a fost 30 noiembrie 2010, cu posibilitatea unei prelungiri. Rata dobânzii aferente împrumutului a fost rata interbancară pe trei luni din Praga („PRIBOR”) plus 300 de puncte de bază ca primă de risc, respectiv 5,51 % la data semnării acordului de împrumut. Dobânda trebuia plătită trimestrial, în ultima zi lucrătoare a trimestrului calendaristic (perioada dobânzii). Dobânda a fost calculată zilnic începând cu ziua precedentă rambursării împrumutului acordat de către Osinek.
(7)
Potrivit autorităților cehe, marja de risc de 300 de puncte de bază reflectă în mod corect o marjă de risc adecvată pentru situația financiară a companiei, căreia Standard & Poor’s i-a acordat un rating B (situație financiară vulnerabilă), precum și nivelul constituirii de garanții la împrumut, care s-a ridicat la 110 % din suma împrumutului.
(8)
Garanția constituită pentru obținerea împrumutului a cuprins clădiri din cadrul aeroportului Ruzyně din Praga, terenuri, inventare și piese de schimb. Valoarea de piață a celei mai mari părți a garanției a fost stabilită de un expert independent. Au fost încheiate patru acte adiționale la acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, pentru extinderea și modificarea activelor constituite ca garanție (3). Autoritățile cehe susțin că toate aceste modificări au respectat condiția stipulată în acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, ca valoarea actuală a împrumutului să nu depășească în niciun moment 90 % din valoarea garanției sau suma maximă convenită a împrumutului.
(9)
Împrumutul acordat de către Osinek nu a fost rambursat așa cum s-a preconizat inițial. În schimb, garanția a fost eliberată, iar creanța a fost capitalizată la 30 iunie 2010 (conversia creanțelor în acțiuni).
Tabelul 1
Prezentare generală a activelor care au constituit garanția la împrumutul Osinek
Garanție
Valoarea în CZK (milioane)
Valoarea stabilită de
Perioada de utilizare
Clădire operațională - Hangarul F (inclusiv terenul care se află sub clădire)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 1 iunie 2009
de la 11 mai 2009 (prima tranșă)
Clădire administrativă „APC” (inclusiv terenul care se află sub clădire)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009
de la 30 iulie 2009 (a doua tranșă) la 9 decembrie 2009 (anulată prin cel de-al treilea act adițional)
Piese de schimb (piese de schimb rotative și/sau motoare de rezervă)
[150-165]
Evaluare bazată pe valoarea contabilă netă la 30 septembrie 2009
de la 24 septembrie 2009 (a treia tranșă)
Piese de schimb [rotative, tip A310 (toate) și Boeing]
[520-575]
Evaluare bazată pe valoarea contabilă netă la 30 septembrie 2009
de la 24 septembrie 2009 (a treia tranșă) la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional)
Terenul din jurul clădirii administrative „APC”
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009
de la 23 iulie 2009 (primul act adițional) la 25 ianuarie 2010
Terenul din jurul și din vecinătatea hangarului F
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., expertiza din 5 iulie 2009
din 23 iulie 2009 (primul act adițional)
Piese de schimb, de tipul: A319/320
[265-290]
Pe baza valorii contabile nete
de la 23 iulie 2009 (primul act adițional)
Piese de schimb, de tipul: A310, ATR și Boeing
[440-485]
Pe baza valorii contabile nete
de la 22 septembrie 2009 (cel de-al doilea act adițional)
Simulator de zbor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 10 septembrie 2009
de la 22 septembrie 2009 (cel de-al doilea act adițional)
1 Boeing 737-55s, număr de înregistrare: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 7 decembrie 2009
de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional)
2 Boeing 737-55s, numere de înregistrare: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., Expertiza din 7 decembrie 2010
de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional) la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional)
IT
[80-85]
PROSCON - s.r.o., Expertiza din 30 noiembrie 2009
de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional)
Marca comercială „ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimir Cmejla, expertiza din 30 noiembrie 2009
de la 9 decembrie 2009 (cel de-al treilea act adițional)
Acțiunile deținute de ČSA în cadrul ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., expertiza din 20 ianuarie 2010
de la 25 ianuarie 2010 (cel de-al patrulea act adițional)
2.2. Domeniul de aplicare al prezentei decizii
(10)
Decizia de inițiere a procedurii de la 24 februarie 2010 se referă la împrumutul acordat de către Osinek de 2,5 miliarde CZK pe baza acordului de împrumut încheiat la 30 aprilie 2009 și presupune că eliberarea garanției împrumutului pe baza Rezoluției nr. 1343 a guvernului ceh din 26 octombrie 2009 a fost deja realizată. Totuși, eliberarea garanției împrumutului și capitalizarea acestuia (conversia creanțelor în acțiuni) au fost notificate Comisiei la 12 mai 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Plan de restructurare) și puse în aplicare în 2010. Prin urmare, prezenta decizie vizează doar împrumutul acordat de către Osinek de 2,5 miliarde CZK pe baza acordului de împrumut încheiat la 30 aprilie 2009. Evaluarea eliberării garanției și a conversiei ulterioare a creanței în acțiuni în legătură cu împrumutul acordat de către Osinek vor face obiectul deciziei definitive cu privire la cazul SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek a fost o societate vehicul financiar înființată în vederea supravegherii închiderii minelor de cărbune din Republica Cehă și a revitalizării acestora. În momentul acordării împrumutului, aceasta era deținută în proporție de 100 % de autoritățile cehe, sub supravegherea Ministerului de Finanțe. La 5 noiembrie 2008, Osinek a intrat în lichidare. Înainte de a fi lichidată, Osinek încă dispunea de fonduri și, potrivit unor informații, se afla în căutarea unor posibilități de investiție. Acordul privind împrumutul Osinek a fost încheiat și semnat la 30 aprilie 2009 în numele Osinek de către lichidatorul său. În vederea identificării riscurilor posibile asociate împrumutului, Osinek a comandat o analiză economică a ČSA din partea unui expert independent, European Business Consulting spol. s.r.o. (denumit în continuare „EBC”), precum și o analiză juridică din partea unui cabinet de avocatură, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
La 29 septembrie 2009, Osinek și Ministerul Industriei și Comerțului din Republica Cehă au semnat un acord potrivit căruia creanțele Osinek față de ČSA care provin din acordul privind împrumutul Osinek au fost atribuite ministerului, drept rezultat al procedurii de lichidare a Osinek. ČSA a primit o notificare cu privire la această atribuire în aceeași zi. La 8 martie 2010, procedura de lichidare al Osinek a fost finalizată.
(13)
La 3 mai 2010, guvernul ceh a adoptat Rezoluția nr. 333 privind un plan de restructurare pentru ČSA, în conformitate cu care guvernul ceh a însărcinat Ministerul Industriei și Comerțului să pună în aplicare eliberarea de angajamente pentru o parte din garanție înainte de majorarea capitalului social al ČSA. Capitalizarea împrumutului (conversia creanței în acțiuni) a avut drept temei juridic această rezoluție și a fost pusă în aplicare la 30 iunie 2010.
2.4. Beneficiarul, ČSA
(14)
ČSA este compania națională de transport aerian din Republica Cehă din 1923. Aceasta are sediul social în Praga și operează din aeroportul Ruzyně din Praga. ČSA este cea mai mare companie de transport aerian care operează pe aeroportul Ruzyně din Praga, reprezentând 37 % din pasagerii care au drept punct de plecare sau destinație Praga. ČSA este membru al alianței Sky Team. Înainte de restructurare, flota ČSA cuprindea 51 de aeronave. ČSA oferă servicii de transport aerian programate (către 104 destinații din 44 de țări). ČSA oferă, de asemenea, curse charter, servicii de transport de mărfuri, servicii de asistență la sol (asistență pentru aproximativ 60 % din totalul pasagerilor de pe aeroportul Ruzyně din Praga), servicii de întreținere pentru aeronave, servicii de formare a echipajului, servicii de catering, gestionând, de asemenea, magazine „duty-free” în aeroportul Ruzyně din Praga și servicii de vânzare la bord în regim „duty-free”.
2.4.1. Structura acționariatului
(15)
ČSA este o societate de stat, 95,69 % din acțiuni fiind deținute de Republica Cehă prin Ministerul de Finanțe. Acționarii minoritari sunt Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), orașul Praga (1,53 %) și orașul Bratislava (0,51 %).
(16)
La încheierea procesului de restructurare, statul intenționează să găsească un partener strategic pentru ČSA. Ca pregătire pentru privatizarea planificată, guvernul ceh a hotărât să creeze o nouă structură corporativă, sub umbrela Český Aeroholding, a.s. („ČAH”).
(17)
La 25 octombrie 2011, autoritatea cehă în materie de concurență a aprobat crearea ČAH care va include ČSA, aeroportul Ruzyně din Praga și filialele actuale ale ČSA, și anume Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics și ČSA Services s.r.o. Gestionarea și structura ČAH cuprind elemente ale unei structuri de holding financiar, obiectivul său fiind acela de a restructura societățile grupate în cadrul holdingului în vederea facilitării accesului acestora la finanțarea pe piața liberă și a pregătirii acestora pentru viitoarea privatizare.
2.4.2. Situația financiară a companiei
(18)
ČSA s-a confruntat cu dificultăți care s-au agravat semnificativ în 2009, în momentul de vârf al actualei crize economice. Deși societatea nu s-a calificat în niciun moment pentru proceduri de insolvență conform legislației naționale cehe, aceasta s-a confruntat cu o tendință clar negativă în evoluția indicatorilor săi financiari cheie.
Tabelul 2
Capitalul propriu și capitalul social al ČSA, 2006-2009 (mii CZK)
2006
2007
2008
2009
Capital propriu
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Sursă: Rapoarte anuale ale ČSA
Tabelul 3
Modificări ale finanțelor ČSA (mii CZK)
(mii de) CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008.
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Profit/Pierderi
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Cifra de afaceri (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Fluxul de numerar net din exploatare
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Datorie
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Valoarea activului net
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Sursă: Situații financiare prezentate de ČSA
(19)
Compania a înregistrat profit în 2007 și 2008. Totuși, rezultatele sale s-au deteriorat considerabil în 2009. Cifra de afaceri s-a diminuat ușor în ultimii patru ani, însă fluxul de numerar s-a redus considerabil. Nivelul de îndatorare a fost mai mult sau mai puțin stabil. Societatea și-a compensat pierderile prin vânzarea activelor, în special în anul financiar 2009.
(20)
Situația societății s-a agravat în cursul lui 2009, în special după perioada de vară, care este în mod tradițional o perioadă profitabilă pentru ČSA.
2.5. Decizia de inițiere a procedurii
(21)
La 24 februarie 2010, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare. În decizia sa, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că ČSA se afla deja în dificultate, în sensul orientărilor UE privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor comerciale aflate în dificultate (denumite în continuare „orientările S&R”) (6) în momentul primirii împrumutului.
(22)
De asemenea, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că condițiile împrumutului furnizat de Osinek, având în vedere situația financiară a ČSA, au conferit un avantaj economic pe care întreprinderea beneficiară nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale. De asemenea, Comisia s-a întrebat dacă, în cazul în care împrumutul a implicat acordarea unui ajutor de stat, acest ajutor ar putea fi considerat compatibil în conformitate cu normele aplicabile, în special comunicarea Comisiei, Cadrului comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (denumit în continuare„cadrul temporar”) (7). Dacă s-ar constata că împrumutul Osinek implică un ajutor de stat, măsura ar avea efecte negative asupra concurenței, și anume asupra companiilor care operează pe rute de la aeroportul Ruzyně din Praga sau care concurează cu ČSA și cu filialele sale pe alte piețe.
3. OBSERVAȚIILE REPUBLICII CEHE
(23)
Ca răspuns la decizia de inițiere a procedurii, Republica Cehă a prezentat observații în care a susținut că împrumutul acordat de către Osinek a respectat „principiul investitorului privat în economia de piață” deoarece acesta nu a furnizat ČSA avantaje economice necuvenite.
(24)
În special, Republica Cehă consideră că, la data semnării acordului privind împrumutul acordat de către Osinek, ČSA nu era o întreprindere aflată în dificultate, devenind o întreprindere aflată în dificultate abia în august 2009. Republica Cehă susține că, în pofida problemelor din ce în ce mai mari, ČSA și-a putut asigura în permanență fiabilitatea. Totuși, situația s-a schimbat la sfârșitul anului 2008 și la începutul anului 2009 și a continuat să se deterioreze pe parcursul anului, datorită recesiunii economice mondiale, care a avut un impact puternic asupra piețelor mondiale ale transportului (8). Aceasta, împreună cu piețele destabilizate ale petrolului și cu fluctuațiile monetare, au contribuit la deteriorarea situației financiare a ČSA.
(25)
În cursul anului 2009, ČSA s-a bazat pe previziunile rezultatelor din anii precedenți și a preconizat rezultate semnificativ mai bune în sezonul estival. Cu toate acestea, rezultatele din prima jumătate a anului 2009 raportate cadrelor de conducere la mijlocul lunii august au indicat un regres important al veniturilor medii ale ČSA pentru luna iunie. În august 2009, conducerea a înțeles că întreprinderea nu mai putea funcționa fără măsuri imediate de reducere a costurilor și fără asistență financiară din surse externe.
(26)
În legătură cu posibilul element de ajutor de stat din împrumutul acordat de către Osinek, Republica Cehă susține că rata dobânzii respectă cerințele prevăzute în comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (denumită în continuare „Comunicarea privind ratele de referință”) (9). În special, Republica Cehă afirmă că utilizarea ratei PRIBOR pe trei luni ca rată de bază pentru stabilirea dobânzii împrumutului în cauză a fost corectă, având în vedere volatilitatea piețelor financiare în momentul semnării acordului de împrumut Osinek.
(27)
ČSA nu este evaluată în funcție de sisteme de rating, astfel încât Republica Cehă nu poate furniza dovezi pentru afirmația sa potrivit căreia ČSA se califica pentru un rating B în momentul semnării acordului de împrumut Osinek. Totuși, Republica Cehă se referă la un raport din 27 aprilie 2009 redactat de EBC, potrivit căruia ČSA era solvabilă.
(28)
Republica Cehă reafirmă că, în scopul garantării împrumutului, s-a solicitat companiei ČSA să constituie o garanție cu o valoare de cel puțin 110 % din împrumut pentru întreaga durată. Prin urmare, valoarea împrumutului acordat efectiv ČSA nu trebuia să depășească în niciun caz 90 % din valoarea garanției. Republica Cehă a confirmat că această cerință a fost respectată în toate situațiile, și a prezentat rapoarte de evaluare a activelor utilizate ca garanție pentru împrumut.
(29)
De asemenea, Republica Cehă susține că lichidatorul întreprinderii Osinek, având în vedere faptul că Osinek a avut la dispoziție un volum considerabil de resurse financiare, a căutat oportunități de investiții pentru a realiza un profit. Înainte de a încheia acordul privind împrumut Osinek, lichidatorul a comandat redactarea unei analize economice și juridice a ofertei de împrumut de către societatea independentă de consultanță EBC și cabinetul de avocatură JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík. Analiza efectuată de EBC a confirmat că ČSA putea fi considerată solvabilă și că riscul ca acordarea unui împrumut acestei companii să cauzeze pierderi sau să dăuneze Osinek era minim. Pe baza acestei analize, lichidatorul a hotărât că acordarea unui împrumut companiei ČSA ar fi o metodă avantajoasă de depozitare a resurselor financiare disponibile ale Osinek.
(30)
De asemenea, Republica Cehă susține că, deși Comisia a constatat că termenii împrumutului acordat de către Osinek erau mai favorabili decât cei oferiți de piață, împrumutul este compatibil cu condițiile stipulate în cadrul temporar.
4. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(31)
În cursul procedurii oficiale de investigare, Comisia a primit observații de la cele trei părți interesate și de la beneficiarul măsurii care face obiectul investigației, ČSA [considerentul (4)].
(32)
Observațiile ČSA reflectă, în esență, observațiile Republicii Cehe privind decizia de inițiere a procedurii, prezentate mai sus. ČSA reafirmă că împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condiții de piață, întrucât Osinek a acționat ca un operator rațional într-o economie de piață motivat de obiective mai degrabă comerciale decât economice sau sociale. De asemenea, ČSA a prezentat observații cu privire la cuantificarea posibilului element de ajutor, în cazul în care Comisia ar concluziona că împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat la o rată a dobânzii avantajoasă, adică presupunând că ratingul ČSA ar fi mai mic decât B și/sau că garanția nu ar fi clasificată ca având o valoare „ridicată”.
(33)
Toate părțile terțe interesate sunt concurenți ai ČSA și sunt reprezentate de același cabinet de avocatură. Prin urmare, argumentațiile acestora sunt identice într-o anumită măsură. Părțile terțe interesate susțin că împrumutul acordat de către Osinek a furnizat ČSA un ajutor de stat care a permis întreprinderii să concureze ilegal, practicând tarife pe care ceilalți concurenți, care nu au beneficiat de nicio subvenție de stat, nu le pot oferi fără a pierde capacitatea de a-și acoperi costurile și de a obține un profit rezonabil (10).
(34)
Părțile terțe interesate susțin că ČSA se confrunta deja cu dificultăți grave înainte de 1 iulie 2008. De asemenea, acestea susțin că împrumutul acordat de către Osinek a fost furnizat la o rată a dobânzii considerabil mai redusă decât cea pe care ar solicita-o o bancă în circumstanțe similare, luând în considerare situația financiară a ČSA, durata perioadei de rambursare, calitatea garanției și probabilitatea redusă a rambursării efective. În aceste circumstanțe, împrumutul acordat de către Osinek ar constitui ajutor de stat ilegal incompatibil cu normele UE. Un concurent care a prezentat observații susține că ČSA a îndeplinit condiția ca peste jumătate din capitalul său social să fie pierdut în anii2007, 2008 și 2009. De asemenea, în anii 2008 și 2009, peste un sfert din capitalul social al ČSA fusese pierdut în cele 12 luni precedente. Același concurent explică faptul că se poate presupune în urma reducerii capitalului social al ČSA în 2008, că încă de la 1 iulie 2008 întreprinderea îndeplinea ambele condiții de întreprindere aflată în dificultate, în temeiul punctului 10 litera (a) din orientările S&R.
(35)
Părțile terțe interesate susțin în continuare că, datorită fluxurilor de numerar din exploatare negative, creditorilor multipli și existenței obligațiilor financiare scadente și plătibile în 30 de zile, se poate presupune că întreprinderea era pe punctul de a intra în faliment de la sfârșitul anului 2007 și că, în consecință, îndeplinea criteriile pentru a fi considerată întreprindere aflată în dificultate din 2007 [în temeiul punctului 10 litera (c) din orientările S&R)].
5. OBSERVAȚIILE REPUBLICII CEHE PRIVIND OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(36)
Republica Cehă a afirmat că nu este de acord cu de observațiile părților terțe interesate și că este de acord cu observațiile ČSA. Republica Cehă și-a menținut poziția potrivit căreia împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condițiile pieței și în conformitate cu comunicarea privind ratele de referință. De asemenea, autoritățile cehe susțin că ČSA a putut funcționa fără ajutoare de stat până în a doua jumătate a anului 2009. Situația activelor ČSA nu a fost grav afectată nici în prima jumătate a anului 2009, iar valoarea sa a crescut, în realitate, de la [8 340-9 255] milioane CZK în primul trimestru al anului 2009 la [8 990-9 920] milioane CZK în cel de-al doilea trimestru al lui 2009.
(37)
Republica Cehă menționează că, deși ČSA publică rezultatele operațiunilor sale întocmite în conformitate atât cu Standardele de contabilitate cehe (denumite în continuare „CAS”), cât și cu Standardele internaționale de raportare financiară (denumite în continuare „IFRS”), părțile terțe interesate și-au bazat observațiile pe rezultatele întocmite în conformitate cu CAS, metodologie care nu oferă o imagine fidelă a operațiunilor întreprinderii. Conturile prezentate în conformitate cu IFRS furnizează informații de mai bună calitate referitoare la situația financiară a întreprinderii și sunt, în consecință, mai adecvate. ČSA utilizează CAS datorită obligației sale în temeiul legislației fiscale cehe. Totuși, activitățile ČSA nu sunt limitate la Republica Cehă, ci sunt globale, motiv pentru care ČSA a utilizat și IFRS. Republica Cehă subliniază că băncile aplică IFRS în deciziile lor de creditare, întrucât aceste standarde sunt considerate mai exacte decât CAS.
(38)
În sfârșit, Republica Cehă a prezentat dovezi potrivit cărora, în momentul acordării împrumutului acordat de către Osinek, ČSA nu îndeplinea condițiile de insolvență în conformitate cu Legea cehă privind insolvența (11).
6. PREZENȚA AJUTORULUI DE STAT
(39)
În temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre.
(40)
Criteriile stipulate în articolul 107 alineatul (1) sunt cumulative. În consecință, pentru a aprecia dacă măsurile notificate reprezintă ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite toate condițiile următoare. Asistența financiară trebuie:
-
să fie acordată de stat sau prin intermediul resurselor de stat;
-
să confere un avantaj economic beneficiarului;
-
să favorizeze anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri;
-
să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și
-
să afecteze schimburile comerciale între statele membre.
6.1. Resursele de stat și imputabilitatea
(41)
Conceptul de ajutor de stat se aplică oricărui avantaj, acordat direct sau indirect, finanțat din resurse de stat, acordat de stat sau de orice organism intermediar care acționează în virtutea competențelor care i-au fost conferite.
(42)
În consecință, trebuie să se stabilească, în primul rând, dacă împrumutul acordat de către Osinek trebuie considerat ca reprezentând resurse de stat. Astfel cum s-a menționat anterior, Osinek era, în momentul acordării împrumutului, deținută în proporție de 100 % de Ministerul de Finanțe al Republicii Cehe și, din acest motiv, indiferent de forma juridică a întreprinderii sau de orice alt statut juridic, este o întreprindere publică în temeiul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (12). Prin urmare, Comisia consideră că împrumutul acordat de către Osinek este finanțat din resurse de stat.
(43)
Cu toate acestea, Curtea de Justiție a hotărât, de asemenea, că, deși statul este în măsură să controleze o întreprindere publică și să exercite o influență dominantă asupra operațiunilor acesteia, exercitarea efectivă a acestui control într-un anumit caz nu poate fi presupusă automat. O întreprindere publică poate acționa într-un mod mai mult sau mai puțin independent, în funcție de gradul de autonomie care îi este acordat de stat. În consecință, simplul fapt că o întreprindere publică se află sub controlul statului nu este suficient ca măsurile luate de acea întreprindere, cum ar fi acordul de împrumut din cazul de față, să fie considerate a fi imputabile statului. Este, de asemenea, necesar să se analizeze măsura în care autoritățile publice trebuie considerate a fi implicate, într-un fel sau altul, în procesul de adoptare a acestor măsuri. Referitor la acest aspect, Curtea a arătat că faptul că o măsură luată de o întreprindere publică este imputabilă statului poate fi dedus dintr-un set de indicatori care decurg din circumstanțele cazului respectiv și din contextul în care s-a luat acea măsură (13).
(44)
Acești indicatori pot fi integrarea întreprinderii în structurile administrației publice, natura activităților sale și exercitarea acestora pe piață, în condiții normale de concurență cu operatori privați, statutul juridic al întreprinderii (în sensul intrării sub incidența dreptului public sau a dreptului societăților comerciale), intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii sau orice alt indicator care arată, în cazul de față, o implicare a autorităților publice în procesul de adoptare a unei măsuri sau improbabilitatea implicării acestora, ținând seama și de amploarea măsurii, de conținutul acesteia sau de condițiile pe care le cuprinde.
(45)
Comisia observă că majoritatea membrilor Consiliului de supraveghere al Osinek sunt reprezentanți ai autorităților publice (precum Ministerul de Finanțe).
(46)
Osinek a intrat în lichidare la 5 noiembrie 2008 în virtutea hotărârii acționarului său unic adoptată la aceeași dată. Deși, potrivit legislației cehe, lichidatorul trebuie să acționeze pe cont propriu și fără instrucțiuni din partea organelor întreprinderii în cursul procesului de lichidare, Comisia observă, în continuare, că lichidatorul a fost numit de Ministerul de Finanțe al Republicii Cehe în calitate de acționar unic al Osinek.
(47)
De asemenea, autoritățile cehe au prezentat Comisiei opinii ale experților din cadrul JUDr. Jiří Rybář și JUDr. Pavel Štrbík care au recomandat ca, înainte de luarea deciziei de acordare a unui împrumut întreprinderii ČSA, lichidatorul Osinek să consulte acționarul Osinek, și anume Republica Cehă.
(48)
În ceea ce privește supravegherea activităților of Osinek de către stat, Comisia observă, de asemenea, că guvernul ceh a luat, ulterior, și decizia de eliberare a garanției pentru împrumutul acordat de către Osinek și de conversie a creanțelor în acțiuni în cadrul ČSA, prin Rezoluția nr. 333.
(49)
Prin urmare, Comisia constată că decizia de acordare a împrumutului Osinek este imputabilă statului ceh. Astfel, împrumutul acordat de către Osinek trebuie considerat ca fiind finanțat prin intermediul resurselor de stat.
6.2. Avantajul economic
(50)
Comisia observă că, potrivit principiilor consacrate ale dreptului UE, în cazul în care statul pune la dispoziția unei întreprinderi capital suplimentar în condiții mai bune decât condițiile de piață, aceasta poate intra sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece ar conduce la favorizarea respectivei întreprinderi în sensul acestui articol. Pentru a stabili dacă o întreprindere a beneficiat un avantaj economic din partea statului pe care nu l-ar fi putut obține în condiții normale de piață, Comisia aplică „principiul investitorului privat în economia de piață” (denumit în continuare „MEIP”) (14).
(51)
Potrivit acestui principiu, nu este implicat niciun ajutor de stat în cazul în care, în condiții similare, un investitor privat de o dimensiune comparabilă cu cea a organismelor care operează în sectorul public și funcționând în condiții de piață normale ale unei economii de piață ar putea avea motive să efectueze contribuția de capital în cauză. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă un investitor privat ar fi putut încheia tranzacția în cauză în aceleași condiții. Comportamentul prevăzut al unui investitor privat ipotetic este acela al unui investitor prudent, al cărui obiectiv privind maximizarea profitului este temperat de precauția cu privire raportul dintre nivelul acceptabil de risc și o anumită rată a rentabilității. Potrivit acestui principiu, capitalul pus la dispoziția unei întreprinderi, în mod direct sau indirect, de către stat, în circumstanțe care corespund condițiilor normale ale pieței, nu trebuie să fie considerat ajutor de stat (15).
(52)
Din jurisprudența constantă rezultă că principiul investitorului privat în economia de piață (MEIP) este aplicabil împrumuturilor. Aplicat acordării unui împrumut, acest principiu ridică problema dacă un investitor privat ar fi acordat împrumutul beneficiarului în condițiile în care acesta efectiv a fost acordat (16). În acest sens, Comisia evaluează dacă împrumutul are loc în condiții comerciale normale și dacă aceste împrumuturi ar fi fost disponibile din partea unei bănci comerciale. În ceea ce privește condițiile acestor împrumuturi, Comisia ia în considerare în special atât rata dobânzii aplicate, cât și garanția solicitată pentru acoperirea împrumutului. Comisia evaluează dacă garanția oferită este suficientă pentru a rambursa integral împrumutul în cazul neplății, precum și situația financiară a întreprinderii la momentul acordării împrumutului (17).
(53)
Comisia observă că ČSA este o entitate juridică implicată în activități economice și, prin urmare, este considerată o întreprindere în sensul articolului 107 din TFUE. Pentru a stabili dacă împrumutul acordat de către Osinek a fost acordat în condiții favorabile sau în condiții de piață, Comisia a verificat conformitatea ratei dobânzii pentru împrumutul în cauză cu rata de referință a Comisiei, astfel cum a fost stabilită în comunicarea privind ratele de referință, care este aplicată ca un indicator al ratei de piață.
(54)
În ceea ce privește data relevantă care trebuie luată în considerare în cazul comparării ratei dobânzii împrumutului în cauză cu rata de referință, Comisia și-a exprimat deja opinia, în decizia de inițiere a procedurii, potrivit căreia aceasta ar trebui să fie data actului obligatoriu din punct de vedere juridic în temeiul căruia a fost acordat împrumutul, și anume 30 aprilie 2009 (data încheierii acordului de împrumut între Osinek și ČSA).
(55)
Republica Cehă susține că, la acea dată, ČSA avea încă acces la finanțare externă din partea unor bănci private și a devenit o întreprindere aflată în dificultate abia în august 2009. La începutul anului 2009, solvabilitatea ČSA corespundea categoriei de rating B.
(56)
În vederea verificării afirmațiilor formulate de Republica Cehă, Comisia a consultat o serie de bănci private având relații comerciale cu ČSA cu privire la ratingul lor intern pentru ČSA în primele șase luni din 2009, modificarea ratingului intern pentru ČSA între iulie 2008 și iulie 2009, condițiile împrumuturilor acordate ČSA în primele șase luni din 2009, și alte observații privind solvabilitatea ČSA din primele șase luni ale anului 2009. Trei bănci private au prezentat informații cu condiția ca informațiile să fie păstrate confidențiale, să fie utilizate doar în scopul evaluării interne a Comisiei și să nu fie divulgate niciunei părți terțe, inclusiv companiei ČSA și autorităților cehe.
(57)
Deși toate aceste bănci au recunoscut agravarea situației financiare a ČSA la începutul anului 2009, ČSA a beneficiat de împrumuturi pentru capital de lucru și de facilități de credit în cursul primei jumătăți a anului 2009. Ratingul intern pentru ČSA acordat de trei bănci private corespunde în linii mari unui rating B.
(58)
Comisia observă că răspunsurile băncilor sunt consecvente și sigure. Deși clasificarea internă a întreprinderii s-a deteriorat, scăderea ratingului nu pare suficient de importantă pentru a justifica o marjă mai ridicată a riscului.
(59)
În plus, Comisia observă că, astfel cum s-a menționat deja în decizia de inițiere a procedurii și pe baza informațiilor prezentate de Republica Cehă, UniCreditBank a furnizat companiei ČSA capital de lucru, un împrumut pe termen mediu (4 ani) de 200 de milioane CZK în septembrie 2008, garantat cu un simulator de zbor. La 25 iunie 2009, din cauza abaterii de la indicatorii financiari conveniți în acordul de împrumut, UniCreditBank a crescut marja de risc pentru împrumutul ČSA de la 160 de puncte de bază (convenită în septembrie 2008) la 325 de puncte de bază PRIBOR (și anume, o rată a dobânzii de 5,10 % p.a. la 25 iunie 2009) pentru o lună. Comisia observă că această rată a dobânzii, care reflecta recenta înrăutățire a situației financiare a ČSA, este inferioară ratei dobânzii împrumutului acordat de către Osinek (5,51 % p.a.) și corespunde aproximativ unei rate de referință pentru o întreprindere cu un rating de tip B (cu un nivel ridicat al constituirii de garanții).
(60)
Având în vedere argumentele de mai sus, se poate constata că, în principiu, ČSA avea acces la finanțare externă la momentul acordării împrumutului acordat de către Osinek și că solvabilitatea ČSA în prima jumătate a anului 2009 corespundea unui rating B.
(61)
Garanția utilizată pentru obținerea împrumutului a cuprins clădiri din cadrul aeroportului Ruzyně din Praga, terenuri, inventare și piese de schimb. Valoarea de piață a garanției a fost stabilită de experți independenți din Republica Cehă, care sunt înregistrați fie în Registrul Institutelor de Experți, ori în Registrul Central al Experților Autorizați al Ministerului Justiției din Republica Cehă și care au experiență în domeniul evaluării activelor (18).
(62)
Comisia observă că data raportului de evaluare pentru garanția reprezentată de Hangarul F (a se vedea tabelul 1) este 1 iunie 2009, întrucât prima tranșă a împrumutului acordat de către Osinek a fost plătită la 11 mai 2009. Autoritățile cehe au prezentat o declarație a YBN Consult, din 6 mai 2009, care confirmă valoarea garanției utilizate. Această declarație este conformă cu punctul 5.9.11 din acordul privind împrumutul acordat de către Osinek, cu condiția ca raportul de evaluare complet să fie prezentat în termen de o lună de la data plății primei tranșe. Comisia observă că această condiție a fost îndeplinită.
(63)
De asemenea, Comisia a procedat la o evaluare critică a rapoartelor de evaluare prezentate. Evaluările nu generează motive de preocupare, întrucât nu a fost detectată nicio eroare evidentă, sunt aplicate metodologii acceptate, iar evaluările se bazează pe ipoteze credibile. În consecință, Comisia consideră că rezultatele acestor rapoarte de evaluare sunt o aproximare adecvată a prețurilor de piață realiste ale activelor utilizate ca garanție pentru împrumutul acordat de către Osinek. Pentru un tip de garanție (piesele de schimb), valoarea s-a bazat pe valoarea contabilă netă a acestora. Comisia consideră că această metodă de evaluare este adecvată acestui tip de active, având în vedere faptul că piesele de schimb pot fi tranzacționate rapid și că valoarea lor trebuie să corespundă, prin urmare, costului de achiziție inițial minus deprecierea acumulată.
(64)
Acordul de împrumut a stipulat că valoarea efectivă a împrumutului nu trebuie să depășească 90 % din valoarea garanției, adică valoarea garanției trebuie să fie cel puțin egală cu 110 % din valoarea împrumutului. Pe baza informațiilor prezentate, în momentul acordării primei tranșe în mai 2009, valoarea garanției inițiale convenite în acordul de împrumut la 30 aprilie 2009 a fost de cel puțin [110-117] %, în momentul acordării celei de-a doua tranșe în iulie 2009 a fost de cel puțin [120-132] %, iar în momentul acordării celei de-a treia tranșe în septembrie 2009 a fost de cel puțin [128-141] %. De asemenea, printr-o serie de acte adiționale la acordul privind împrumutul acordat de către Osinek [a se vedea considerentul (8)], au fost adăugate active prezentate ca garanții suplimentare, iar anumite active au fost eliberate.
Tabelul 4
Prezentare generală a constituirii de garanții în diferite perioade de timp ale împrumutului acordat de către Osinek
Data modificării
Suma retrasă
(în milioane CZK)
Valoarea garanției (în milioane CZK)
Nivelul garanției în %
11 mai 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23 iulie 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30 iulie 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22 septembrie 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24 septembrie 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9 decembrie 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25 ianuarie 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Comunicarea privind ratele de referință pornește de la premisa că atunci când garanția are un nivel ridicat, există o pierdere în cazul unei rate de neplată mai mică sau egală cu 30 %, care corespunde unei valori a garanției de cel puțin 70 % din suma împrumutului. Comisia observă că garanția prevăzută pentru împrumut este semnificativ mai ridicată, ceea ce creează o marjă de siguranță importantă în ceea ce privește orice deviere posibilă a estimărilor valorii garanției.
(66)
Rata adecvată a dobânzii potrivit Comunicării privind ratele de referință în acel moment era de 5,16 % p.a. (rată de bază 2,96 % + 220 de puncte de bază = 5,16 % p.a.). Marja de 220 de puncte de bază reflectă un rating B, confirmat de bănci private și de garanția ridicată descrisă anterior.
(67)
Această rată este inferioară ratei dobânzii aplicate pentru împrumutul acordat de către Osinek (PRIBOR (19) pe trei luni + 300 de puncte de bază), care la 30 aprilie 2009 era de 5,51 % p.a.
(68)
O analiză a ratei aplicate (PRIBOR pe trei luni plus 300 de puncte de bază) și a ratei de referință plus o marjă de 220 de puncte de bază indică faptul că aceste rate sunt comparabile în ceea ce privește metodologia ratei de bază, precum și în ceea ce privește nivelul global al ratelor aplicate, inclusiv marja de risc relevantă.
(69)
PRIBOR reprezintă valoarea de referință a ratelor dobânzii de pe piața depozitelor interbancare, care este calculată (fixată) pornind de la cotațiile băncilor de referință pentru vânzarea depozitelor (respectiv, ofertele) de către agentul de calcul pentru Banca Națională a Republicii Cehe și pentru Czech Forex Club (Asociația Piețelor Financiare a Republicii Cehe - ACI) (20).
(70)
Calcului ratei pentru împrumutul acordat de către Osinek pornește de la rata PRIBOR calculată la scadența de trei luni. Calculul ratei de bază pornește de la ratele pe piața monetară la scadențe de un an. Cu toate acestea, Comisia își rezervă dreptul de a utiliza scadențe mai scurte sau mai lungi, adaptate anumitor cazuri.
(71)
O analiză a evoluției celor două rate pe durata împrumutului acordat de către Osinek (aprilie 2009-iunie 2010) indică faptul că sunt, într-adevăr, comparabile. Ratele medii (21) pentru perioada aprilie 2009-iunie 2010 sunt aproape identice (4,77 % pentru rata PRIBOR + 300 de puncte de bază, 4,79 % pentru rata de referință incluzând o marjă de risc de 220 de puncte de bază). Diferența redusă între două puncte de bază este rezultatul metodei diferite de ajustare. PRIBOR este ajustată zilnic; rata de referință este ajustată doar o dată la câteva luni.
(72)
În acest context, rata aplicată a dobânzii poate fi acceptată ca un substituent adecvat pentru o rată a pieței. Pe baza Comunicării privind ratele de referință, măsura este conformă cu piața și, în consecință, nu implică un avantaj economic acordat ČSA.
(73)
În sfârșit, Comisia observă că plățile dobânzii efectuate de ČSA către creditor au fost executate cu respectarea în integralitate a condițiilor prevăzute de acordul privind împrumutul acordat de către Osinek (22).
6.3. Selectivitatea
(74)
Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că, pentru a fi definită ca ajutor de stat, o măsură trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. În cazul de față, Comisia amintește că împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat doar companiei ČSA. Astfel, acesta este selectiv în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
6.4. Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale
(75)
În ceea ce privește criteriile cumulative ale ajutoarelor de stat, în cazul de față, efectul măsurii contestate asupra schimburilor comerciale în interiorul UE și denaturarea concurenței sunt indiscutabile și nici nu au fost contestate de autoritățile cehe. ČSA este în concurență cu alte companii aeriene din Uniune, în special de la 1 ianuarie 2003, de când a intrat în vigoare cea de-a treia etapă a procesului de liberalizare a transportului aerian („al treilea pachet”). Măsurile în cauză au permis continuarea activității ČSA, astfel încât aceasta nu s-a confruntat, ca alți concurenți, cu consecințele care rezultă în mod normal din rezultatele financiare slabe.
6.5. Concluzie
(76)
Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că măsura nu implică niciun ajutor de stat acordat companiei ČSA, întrucât împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat în condiții pe care le-ar solicita un investitor din economia de piață. În special, rata dobânzii pentru împrumutul acordat de către Osinek a fost conformă cu rata de referință stabilită pe baza Comunicării privind ratele de referință, având în vedere faptul că ČSA avea un rating B în momentul acordării împrumutului, care a fost confirmat de băncile private, iar împrumutul a fost asigurat pe toată durata sa printr-un nivel de garantare net superior procentului de 70 % din valoarea împrumutului stipulată în Comunicarea privind ratele de referință.
7. COMPATIBILITATEA AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ
(77)
Cu toate acestea, Comisia a analizat, de asemenea, dacă, în cazul în care împrumutul ar fi considerat ajutor de stat, măsura ar fi compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, pe baza Cadrului temporar.
(78)
Împrumutul a fost acordat de către Osinek în 2009. Prin urmare, măsura vizează facilitarea accesului unei întreprinderi la finanțare externă într-o perioadă în care funcționarea normală a piețelor de credit este perturbată puternic de criza financiară și în care criza financiară (criza creditelor) afectează economia în ansamblu și generează perturbări severe ale economiei statelor membre.
(79)
La 17 decembrie 2008, Comisia a oferit un răspuns la această criză prin adoptarea Cadrului temporar. În acesta, Comisia a recunoscut „gravitatea actualei crize financiare și impactul său asupra economiei generale a statelor membre”. Comisia a concluzionat, de asemenea, că „anumite categorii de ajutoare de stat sunt justificate, pentru o perioadă limitată, pentru a depăși aceste dificultăți, și că aceste ajutoare pot fi declarate compatibile cu piața comună în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE”.
7.1. Conformitatea cu secțiunea 4.4.2 din Cadrul temporar
(80)
Măsura trebuie să fie evaluată pe baza cerințelor prevăzute la secțiunea 4.4.2 din Cadrul temporar („ajutor sub formă de subvenționare a ratei dobânzii”).
(81)
Potrivit Cadrului temporar, rata dobânzii aplicată trebuie să fie cel puțin egală cu rata la vedere a băncii centrale la care se adaugă o primă egală cu diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008, plus prima pe risc de credit corespunzătoare profilului de risc al beneficiarului, astfel cum se stipulează în Comunicarea privind ratele de referință.
(82)
Rata la vedere pentru Republica Cehă la 30 aprilie 2009 era de 1,45 % (23). Diferența dintre rata interbancară medie cu scadența de un an și rata la vedere medie a băncii centrale pe perioada 1 ianuarie 2007-30 iunie 2008 a fost de 68 de puncte de bază.
(83)
Prima pe risc de credit care corespunde profilului de risc al beneficiarului a fost de 220 de puncte de bază. Prima este bazată pe un rating B [a se vedea considerentul (57)] și un nivel ridicat de garantare, având în vedere garanția oferită [a se vedea considerentele (64) și (65)].
(84)
Potrivit Cadrului temporar, rata minimă este, în consecință, 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Rata efectivă pentru împrumutul acordat de către Osinek a fost de 5,51 %. Drept rezultat, împrumutul furnizat de către Osinek a fost acordat la o rată mai ridicată decât minimul autorizat în temeiul Cadrului temporar.
(85)
De asemenea, secțiunea 4.4 din cadrul temporar prevede îndeplinirea a două condiții suplimentare pentru ca un împrumut să poată fi considerat ajutor compatibil:
(86)
În primul rând, contractul trebuie să fi fost încheiat cel târziu la 31 decembrie 2010. Ratele reduse ale dobânzii pot fi aplicate pentru plăți ale dobânzii până la 31 decembrie 2012.
(87)
Acordul privind împrumutul acordat de către Osinek a fost încheiat la 30 aprilie 2009. Împrumutul urma să fie rambursat printr-o singură plată la 30 noiembrie 2010. Astfel, contractul de împrumut îndeplinește prima condiție.
(88)
În al doilea rând, beneficiarul nu trebuie să se fi aflat în dificultate la 1 iulie 2008.
(89)
Punctul 9 din orientările S&R prevede că nu există o definiție la nivelul UE cu privire la ceea ce constituie o întreprindere aflată în dificultate și adaugă faptul că Comisia consideră că o întreprindere se află în dificultate în cazul în care nu este capabilă, din resurse proprii sau cu fonduri pe care le poate obține de la proprietarul/acționarii sau creditorii săi, să oprească pierderile care, fără intervenția din exterior a autorităților publice, o vor condamna, aproape sigur, la ieșirea din afaceri în termen scurt sau mediu.
(90)
Punctul 10 litera (b) din orientările S&R clarifică apoi faptul că o întreprindere este considerată a se afla în dificultate în cazul în care cel puțin unii dintre membri au răspundere nelimitată pentru datoriile acesteia, atunci când mai mult jumătate din capitalul social s-a pierdut și peste un sfert din acest capital s-a pierdut în ultimele 12 luni.
(91)
În 2008, capitalul social al ČSA avea o valoare maximă de 2 735 de milioane CZK. Pe baza standardului CAS, capitalul propriu al companiei a scăzut la 101 milioane CZK în același an.
Tabelul 5
Capital propriu și capital social în 2007 și 2008 (în mii de CZK)
Sursă: Situațiile financiare prezentate de ČSA
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Capital propriu
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Capital propriu
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Capital propriu
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Capital social
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Deși mai mult de jumătate din capitalul social al întreprinderii era deja pierdut la 1 iulie 2008, cea de-a doua condiție de la punctul 10 litera (a) din orientările S&R - ca peste un sfert din capitalul social să se fi pierdut în cursul celor 12 luni precedente - nu este îndeplinită. Capitalul pierdut între iunie 2007 și iulie 2008 ([31 570 000-34 875 000]) CZK corespunde doar unui procent de [0,8-1,5] % din capitalul social.
(93)
De asemenea, punctul 10 litera (c) din orientările S&R prevede că o întreprindere se află în dificultate în cazul în care îndeplinește criteriile prevăzute de legislația națională pentru a face obiectul procedurilor colective de insolvență. Autoritățile cehe au confirmat că nu a putut fi deschisă o procedură de insolvență pentru ČSA în temeiul alineatului (3) din Legea privind insolvența din Republica Cehă.
(94)
Potrivit punctului 11 din orientările S&R, chiar și atunci când niciuna dintre condițiile prevăzute la punctul 10 nu este îndeplinită, o întreprindere poate să fie totuși considerată în dificultate, în special în cazul în care sunt prezente simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, cum ar fi: creșterea pierderilor, scăderea cifrei de afaceri, creșterea stocurilor, supracapacitatea, fluxul de capital în scădere, îndatorarea crescută, creșterea dobânzilor și scăderea sau lipsa valorii activului net.
(95)
Modificările rezultatelor financiare ale ČSA în cursul perioadei relevante nu au înregistrat o tendință clar negativă (a se vedea tabelul 3). Întreprinderea a înregistrat o pierdere în 2006, însă s-a redresat și a înregistrat un rezultat pozitiv pentru 2007. O pierdere de [800-880] milioane CZK a fost înregistrată ulterior la sfârșitul primului trimestru al lui 2008. Cu toate acestea, situația s-a îmbunătățit la sfârșitul celui de-al doilea trimestru, și anume până la 30 iunie 2008. O tendință similară poate fi observată în situația fluxului de numerar. Cifra de afaceri a ČSA s-a diminuat ușor în fiecare an în perioada analizată. Totuși, nu se poate constata că cifra de afaceri s-a diminuat semnificativ înainte de 30 iunie 2008.
(96)
Datoria întreprinderii era redusă între martie 2008 și iunie 2008 și a crescut ulterior în următoarele șase luni. În sfârșit, valoarea activelor a fluctuat în perioada analizată, fără a exista o tendință evidentă.
(97)
În concluzie, tendința în ceea ce privește criteriile financiare menționate la punctul 11 din orientările S&R nu indică în mod clar toate simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate înainte de 30 iunie 2008. În plus, ČSA avea încă acces la finanțare în acel moment, aspect demonstrat de faptul că a putut obține un împrumut de la o bancă privată în septembrie 2008 [a se vedea considerentul (59)].
(98)
Comisia observă că ajutorul compatibil în temeiul secțiunii 4.4 din cadrul temporar poate fi acordat întreprinderilor care nu se aflau în dificultate la 1 iulie 2008, dar au început să se confrunte cu dificultăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale. În consecință, faptul că ČSA a început să se confrunte cu dificultăți ulterior nu aduce atingere compatibilității în temeiul cadrului temporar.
(99)
Prin urmare, Comisia consideră că ČSA nu era o întreprindere aflată în dificultate la 1 iulie 2008, fiind astfel eligibilă pentru aplicarea cadrului temporar.
7.2. Concluzie
(100)
Având în vedere cele menționate anterior, împrumutul acordat de către Osinek îndeplinește toate condițiile prevăzute în secțiunea 4.4 din cadrul temporar. Prin urmare, chiar dacă s-ar considera că împrumutul acordat de către Osinek implică un ajutor de stat, măsura ar continua să fie compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.
8. CONCLUZII
(101)
Comisia concluzionează că împrumutul acordat de către Osinek nu reprezintă ajutor de stat. De asemenea, chiar dacă s-ar considera că împrumutul acordat de către Osinek reprezintă ajutor de stat, măsura ar continua să fie compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.
(102)
Prezenta decizie nu vizează eliberarea garanției și capitalizarea împrumutului acordat de către Osinek din 30 June 2010. Evaluarea acestei măsuri va face obiectul deciziei finale în cazul SA.30908,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Măsura pe care Republica Cehă a pus-o în aplicare în favoarea České aerolinie, a.s. sub forma unui împrumut în valoare totală de 2,5 miliarde de CZK furnizat de Osinek a.s. în temeiul acordului de împrumut din 30 aprilie 2009 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, chiar dacă ar constitui ajutor de stat, ar fi compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE.
Articolul 2
Prezenta decizie se adresează Republicii Cehe.
Adoptată la Bruxelles, 21 martie 2012.