NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.
REGULAMENTUL (UE) NR. 1258/2011 AL COMISIEI
din 2 decembrie 2011
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1881/2006 în ceea ce privește nivelurile maxime pentru nitrații din produsele alimentare
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 315/93 al Consiliului din 8 februarie 1993 de stabilire a procedurilor comunitare privind contaminanții din alimente (1), în special articolul 2 alineatul (3),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (2) stabilește niveluri maxime pentru nitrații din anumite legume cu frunze.
(2)
În anumite cazuri, în ciuda dezvoltărilor în materie de bune practici agricole, nivelurile maxime sunt depășite; prin urmare, s-a acordat o derogare temporară anumitor state membre pentru introducerea pe piață a anumitor legume cu frunze, cultivate și destinate consumului pe teritoriul lor cu niveluri de nitrat superioare nivelurilor maxime stabilite.
(3)
De la aplicarea nivelurilor maxime de nitrați pentru salată și spanac, s-au efectuat numeroase anchete privind factorii responsabili pentru prezența nitraților în salată și spanac și privind măsurile care trebuie adoptate pentru a reduce cât mai mult posibil prezența nitraților în salată și spanac. În ciuda progreselor realizate în materie de bune practici agricole pentru a reduce prezența nitraților în salată și spanac și a unei aplicări stricte a acestor bune practici agricole, nu este posibil să se obțină în mod sistematic niveluri ale nitraților în salată și spanac proaspăt sub nivelurile maxime actuale în anumite regiuni ale Uniunii. Motivul este faptul că clima și, în special, condițiile de luminozitate sunt principalii factori care determină prezența nitraților în salată și spanac. Aceste condiții climatice nu pot fi gestionate sau modificate de producător.
(4)
Pentru a furniza o bază științifică actualizată pentru strategia pe termen mai lung pentru gestionarea riscurilor legate de prezența nitraților în legume, era necesară o evaluare științifică a riscurilor de către Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, luând în considerare noi informații. O astfel de evaluare trebuia să țină seama de orice considerații relevante privind riscurile și beneficiile, de exemplu, punând în balanță posibilele efecte negative ale nitraților cu posibilele efecte pozitive ale consumului de legume, cum ar fi activitățile antioxidante sau alte proprietăți care ar putea, într-un anumit mod, să contracareze sau să echilibreze riscurile legate de nitrați și de compușii nitrozo rezultați.
(5)
La cererea Comisiei, Grupul pentru contaminanții din lanțul alimentar (denumit în continuare „grupul”) a adoptat la 10 aprilie 2008 un aviz științific privind nitrații prezenți în legume (3). Grupul a comparat riscurile și avantajele expunerii la nitrații din legume. În mod global, este improbabil ca expunerile estimate la nitrații din legume să reprezinte riscuri semnificative pentru sănătate, prin urmare, efectele benefice recunoscute ale consumului de legume prevalează. Grupul a recunoscut că există circumstanțe ocazionale (de exemplu, condiții de producție locale/din gospodării nefavorabile) pentru legumele care constituie o mare parte din alimentație sau pentru persoanele care au o alimentație bogată în legume cum ar fi rucola, care necesită o evaluare de la caz la caz.
(6)
În urma unei discuții privind măsurile adecvate și preocupările exprimate cu privire la riscurile posibile pentru sugari și copii de vârstă mică după o expunere la o asimilare intensă pe cale alimentară, Comisia a solicitat EFSA un bilanț științific complementar cu privire la nitrații din legume, în care posibilele riscuri pentru sugari și copii de vârstă mică legate de prezența nitraților în legume proaspete sunt evaluate mai în detaliu, luând în considerare, de asemenea, asimilarea intensă pe cale alimentară, ținând seama de datele recente privind prezența nitraților în legume, de date mai detaliate privind consumul de legume de către sugari și copii de vârstă mică și de posibilitatea de a stabili niveluri puțin mai ridicate decât nivelurile maxime actuale pentru nitrații din legumele cu frunze. Grupul a adoptat la 1 decembrie 2010 un bilanț privind riscurile de sănătate publică posibile pentru sugari și copii de vârstă mică rezultate din prezența nitraților în legumele cu frunze (4).
(7)
În acest bilanț, grupul a concluzionat că expunerea la nitrați la nivelurile maxime actuale sau preconizate în spanacul preparat din spanac proaspăt este improbabil să reprezinte o problemă de sănătate, deși nu poate fi exclus un risc pentru anumiți sugari care consumă spanac la mai mult de o masă pe zi. EFSA a notat că nu a luat în considerare posibilele modificări ale conținutului de nitrați datorate prelucrării alimentelor, cum ar fi spălarea, decojirea și/sau prepararea, din lipsă de date reprezentative. Faptul că nu a fost luat în considerare impactul cantitativ al prelucrării alimentelor asupra nivelurilor nitraților poate duce, prin urmare, la o supraestimare a expunerii. De asemenea, s-a concluzionat că nivelurile de nitrați în salată nu reprezintă o problemă pentru sănătatea copiilor. Aplicarea nivelurilor maxime actuale pentru nitrați în salată și spanac sau a nivelurilor maxime preconizate la 500 mg/kg peste nivelurile maxime actuale ar avea un impact minor.
(8)
Prin urmare, pentru a oferi securitate juridică producătorilor din toate regiunile Uniunii Europene care aplică în mod strict bunele practici agricole pentru a reduce cât mai mult posibil prezența nitraților în spanac și salată, este adecvată o creștere ușoară a nivelului maxim de nitrați aplicabil spanacului proaspăt și salatei proaspete, fără a pune în pericol sănătatea publică.
(9)
Având în vedere nivelurile uneori foarte ridicate de nitrați constatate în rucola, este adecvat să se stabilească un nivel maxim pentru rucola. Nivelul maxim pentru rucola ar trebui reexaminat după doi ani, în vederea unei reduceri a nivelurilor după identificarea factorilor implicați în prezența nitraților în rucola și punerea în aplicare completă a unor bune practici agricole pentru rucola, pentru reducerea la minimum a conținutului de nitrați.
(10)
Având în vedere că EFSA a fost mandatată de Comisie pentru a colecta toate datele privind contaminanții, inclusiv nitrații, din alimente într-o bază de date, este adecvat ca rezultatele să fie comunicate direct către EFSA.
(11)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală și nu au întâmpinat nicio opoziție din partea Parlamentului European sau a Consiliului,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 se modifică după cum urmează:
1.
La articolul 7, alineatele (1), (2) și (3) se elimină.
2.
La articolul 9, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
„(1) Statele membre monitorizează nivelurile de nitrați din legumele care pot conține niveluri importante, în special legumele cu frunze verzi, și comunică EFSA rezultatele cu regularitate.”
3.
În anexă, punctul 1: „Nitrați” se înlocuiește cu punctul din anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
El se aplică de la data intrării sale în vigoare. Cu toate acestea, nivelurile maxime pentru rucola prevăzute la punctul 1.5 din anexă se aplică de la 1 aprilie 2012.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 2 decembrie 2011.