ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
DECIZIA COMISIEI
din 18 iulie 2011
privind ajutorul de stat C 15/09 (ex N 196/09) pe care Germania l-a pus și intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Hypo Real Estate
[notificată cu numărul C(2011) 5157]
(Numai textul în limba germană este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/118/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile, în conformitate cu articolele menționate (2) și având în vedere aceste observații,
întrucât:
I. PROCEDURA
(1)
La 2 octombrie 2008, Comisia Europeană a autorizat ajutorul de stat în favoarea Grupului Hypo Real Estate Holding AG, sub forma unei garanții de stat în valoare de 35 de miliarde EUR (caz înregistrat sub nr. N 44/08) (3), acordat temporar, și anume pe o perioadă de șase luni sau până la prezentarea de către bancă a unui plan de restructurare credibil și bine argumentat. Germania a notificat măsura la data de 30 septembrie 2008.
(2)
La 1 aprilie 2009, Germania a comunicat un plan de restructurare a băncii Hypo Real Estate („HRE”) (caz înregistrat sub nr. N 196/09). Prin scrisoarea din 17 aprilie 2009, Germania a completat notificarea cu privire la planul de restructurare, informând Comisia cu privire la o injecție de capital în valoare de 60 de milioane EUR și la prelungirea garanțiilor de stat în valoare de 52 de miliarde EUR, care fuseseră acordate băncii în cadrul schemei de ajutor autorizate (4).
(3)
Prin scrisoarea din 7 mai 2009 (5), Comisia a informat Germania că a inițiat procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Decizia respectivă („decizia de inițiere a procedurii”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6), iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile.
(4)
La 3 iunie 2009, Germania a notificat o injecție de capital în valoare de 2,96 miliarde EUR, caz înregistrat sub nr. N 333/09.
(5)
La 17 august 2009, Germania a informat Comisia (caz înregistrat sub nr. C 15/09) că intenționează să prelungească din nou garanțiile acordate anterior HRE prin intermediul Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung („SoFFin”), în valoare de 52 de miliarde EUR (a se vedea considerentului 2).
(6)
La 20 și la 21 octombrie 2009, Germania a transmis o nouă actualizare a planului de restructurare, notificând Comisiei măsurile pe care intenționează să le adopte în privința HRE (crearea unei structuri de încetare a activității, acordarea unor noi garanții) și informând Comisia despre o nouă prelungire, respectiv a treia, a garanțiilor SoFFin existente, în valoare de 52 de miliarde EUR (caz înregistrat sub nr. N 557/09).
(7)
La 26 octombrie 2009, Germania a notificat, sub numărul de caz N 557/09, o nouă injecție de capital în valoare de 3,0 miliarde EUR, garanții SoFFin în valoare de 18 miliarde EUR pentru HRE, precum și o garanție SoFFin în valoare de 2 miliarde EUR pentru structura de încetare a activității HRE (7). Comisia nu a autorizat garanția SoFFin în valoare de 2 miliarde EUR.
(8)
La 13 noiembrie 2009, Comisia a prelungit procedura oficială de investigare și a aprobat temporar injecțiile de capital în valoare de 60 de milioane EUR, 2,96 miliarde EUR și 3 miliarde EUR (în cazurile: C 15/09, N 333/09 și N 557/09) până la adoptarea de către Comisie a unei decizii finale cu privire la planul de restructurare. Decizia respectivă a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (8), părțile interesate fiind invitate să își prezinte observațiile.
(9)
La 15, 16 și 17 decembrie 2009 (caz înregistrat sub nr. N 694/09), autoritățile germane au completat notificarea din 26 octombrie 2009, prezentând informații suplimentare cu privire la garanțiile SoFFin în valoare de 18 miliarde EUR.
(10)
La 21 decembrie 2009, Comisia a autorizat temporar garanțiile SoFFin de 18 miliarde EUR, pentru o perioadă de maximum un an (cazul nr. N 694/09) (9).
(11)
La 30 aprilie 2010, Germania a notificat o injecție de capital SoFFin, în valoare de 1,85 miliarde EUR (cazul nr. N 161/10).
(12)
La 19 mai 2010, Comisia a autorizat temporar injecția de capital de 1,85 miliarde EUR, până la adoptarea unei decizii finale privind planul de restructurare (10).
(13)
La 2 septembrie 2010, Germania a notificat o garanție de lichiditate SoFFin, în valoare de 20 de miliarde EUR (cazul nr. N 380/10).
(14)
La 10 septembrie 2010, Germania a notificat o măsură privind activele depreciate - și anume intenția de a transfera activele de la HRE către FMS Wertmanagement AöR (11) („FMS-WM”) - și o injecție de capital de până la aproximativ 2,13 miliarde EUR, precum și o garanție suplimentară, adică o garanție de plată în valoare de până la 20 de miliarde EUR (cazul nr. N 380/10).
(15)
La 24 septembrie 2010, Comisia a prelungit din nou procedura oficială de investigare și a autorizat temporar măsura privind activele depreciate, garanția de lichiditate de 20 de miliarde EUR și garanția de plată de până la 20 de miliarde EUR. Această decizie a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (12), iar părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile. Decizia Comisiei din 24 septembrie 2010 nu a avut ca obiect injecția de capital de până la 2,13 miliarde EUR, notificată de Germania la 10 septembrie 2010, această injecție nefiind astfel aprobată de către Comisie.
(16)
La 14 iunie 2011, Germania a transmis o ultimă actualizare a planului de restructurare. La 15 iunie 2011, Germania a transmis o listă de angajamente în legătură cu planul, care a fost completată la 1 iulie 2011.
(17)
La 14 iunie 2011, Germania a clarificat faptul că următoarea injecție de capital nu va fi de 2,13 miliarde EUR, astfel cum fusese notificată la 10 septembrie 2010, ci de 2,08 miliarde EUR și că această sumă redusă va fi pusă la dispoziția FMS-WM.
(18)
În timp, au avut loc mai multe reuniuni și conferințe telefonice, precum și schimburi de corespondență între departamentele Comisiei, Germania și HRE.
(19)
Comisia a primit observații de la părților interesate și le-a transmis Germaniei care, prin scrisoarea din 24 martie 2010, a comunicat Comisiei propriile observații.
II. BENEFICIARUL ȘI MĂSURILE DE AJUTOR
II.1. Beneficiarul
(20)
În octombrie 2003, HRE a fost înființată în urma separării unor părți din activitățile HVB Group de acordare de credite imobiliare. În 2007, HRE a preluat DEPFA Bank plc, cu sediul la Dublin, și și-a extins activitatea incluzând creditele pentru sectorul public și pentru infrastructură. În prezent, Grupul HRE (13) cuprinde Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding”) și cele trei filiale ale acesteia, respectiv PBB Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB”), DEPFA Bank plc și Hypo Real Estate Finance B.V. în Lichidare („HRE Finance i.L.”). DEPFA Bank plc și PBB dețin, fiecare, mai multe filiale și participații. PBB este banca principală din cadrul grupului, a cărei denumire a fost modificată, fiind singura dintre cele trei filiale ale HRE Holding care va continua să genereze noi activități. Sectoarele de activitate ale acesteia sunt creditele imobiliare și creditele pentru investiții publice („CIP”). DEPFA Bank plc se află în lichidare și nu va mai încheia contracte comerciale după notificarea prezentei decizii a Comisiei. Activitățile sale principale au inclus, în special, creditele pentru sectorul public, prin acordarea de împrumuturi și credite bugetare, precum și credite de proiecte de infrastructură (de exemplu, drumuri, poduri, tuneluri și clădiri publice). Astfel cum sugerează și numele, HRE Finance i.L. este o societate aflată în lichidare (14).
(21)
FMS-WM, structura de încetare a activității HRE, a fost creată în 2010. Aceasta gestionează activele și instrumentele derivate ale Grupului HRE, pe care le-a preluat deoarece fie nu erau strategice, fie implicau un risc inacceptabil sau necesitau capitalizare. În timp, FMS-WM a preluat o parte considerabilă din activele HRE. FMS-WM nu deține licență bancară.
(22)
HRE a raportat pierderi de 5,5 miliarde EUR în exercițiul financiar 2008, pierderi de 2,2 miliarde EUR în 2009 și de 0,9 miliarde EUR în 2010.
(23)
Prin injecții de capital în valoare de aproximativ 3,02 miliarde EUR (60 de milioane EUR în martie 2009, 2,96 miliarde EUR în iunie 2009), Germania a devenit proprietarul HRE în proporție de 90 %. În toamna anului 2009, a avut loc o retragere obligatorie (squeeze-out) a acționarilor minoritari. Germania a cumpărat acțiunile rămase, plătind 1,30 EUR pentru o acțiune și devenind astfel proprietarul HRE în proporție de 100 %. Ulterior, a fost declanșat un proces de restructurare a HRE.
II.2. Dificultățile HRE în contextul crizei financiare
(24)
La sfârșitul lunii septembrie 2008, HRE s-a confruntat cu un deficit de lichidități care a adus banca în pragul insolvenței. HRE nu a putut obține finanțare pe termen scurt pe piață, deoarece criza generală a piețelor financiare a condus la colapsul unora dintre acestea. După ce Banca Lehman Brothers a solicitat protecția creditorilor, piața interbancară, în special, a înregistrat o stagnare aproape completă la jumătatea lunii septembrie 2008.
(25)
Modelul de afaceri al DEPFA Bank plc, o filială deținută în totalitate de HRE din octombrie 2007, care depindea în foarte mare măsură de finanțările de pe piața interbancară și alte sursele de finanțare pe termen scurt fără garanții, s-a dovedit a fi extrem de fragil în criza de lichiditate, iar problemele astfel apărute au amenințat însăși existența băncii.
(26)
HRE a fost nevoită să acopere necesarul de lichidități pe termen scurt ale DEFPA Bank plc. Cu toate acestea, volumul liniilor de credit care au devenit scadente la 30 septembrie 2008 era prea mare pentru a fi suportat de către HRE. De asemenea, tranzacțiile interne și activitățile din cadrul Grupului HRE, precum creanțele, garanțiile și scrisorile de garantare din parte societății mamă, indicau că majoritatea societăților Grupului HRE se aflau în aceeași situație. Astfel, problemele de lichiditate au reprezentat o amenințare gravă pentru existența Grupului HRE.
(27)
Dificultățile HRE au fost, inter alia, determinate de o problemă moștenită din trecut, cauzată de activele care nu au dovedit o rentabilitate corespunzătoare a investițiilor, ținând seama de profilul lor de risc real, precum și de faptul că HRE era produsul unei fuziuni a mai multor instituții bancare mai mici, care utilizau sisteme IT diferite, […] (15)
II.3. Măsurile de ajutor de stat
(28)
În ansamblu, statul german a acordat sau va acorda Grupului HRE injecții de capital însumând aproximativ 9,95 miliarde EUR (FMS-WM a primit sau va primi o parte din acest capital) și garanții în valoare de 145 de miliarde EUR. De asemenea, HRE a beneficiat de o măsură de salvare a activelor, cu o componentă de ajutor de aproximativ 20 de miliarde EUR.
II.3.1. Injecțiile de capital
II.3.1.1. Injecția de capital de 60 de milioane EUR
(29)
Având în vedere intenția Germaniei de a obține controlul total asupra HRE prin cumpărarea acțiunilor acestuia în mai multe tranșe, la 30 martie 2009, SoFFin a cumpărat 20 de milioane de acțiuni noi ale HRE, la valoarea nominală de 3 EUR pentru o acțiune, ceea ce a însemnat o injecție de capital de 60 de milioane EUR pentru HRE, și a obținut o cotă de 8,65 % din capitalul social al HRE. Comisia a autorizat temporar această injecție de capital, la 13 noiembrie 2009.
II.3.1.2. Injecția de capital de 2,96 miliarde EUR
(30)
La 2 iunie 2009, acționarii HRE au aprobat o injecție de capital în valoare de 2,96 miliarde EUR în beneficiul HRE, prin emiterea de noi acțiuni care urmau să fie cumpărate de către SoFFin. Ca rezultat, SoFFin a devenit proprietarul unei cote de 90 % din acțiunile HRE. Noile acțiuni emise au fost înregistrate la Registrul Comerțului la 8 iunie 2009. Comisia a autorizat temporar această injecție de capital, la 13 noiembrie 2009.
II.3.1.3. Injecția de capital de 3 miliarde EUR
(31)
Injecția de capital notificată la 26 octombrie 2009, în valoare totală de 3,0 miliarde EUR, a fost structurată după cum urmează:
(a)
2 miliarde EUR în fondurile de rezervă neangajate („freie Rücklagen”) ale HRE Holding și ale PBB. După retragerea obligatorie a acționarilor minoritari, HRE a intrat în totalitate în proprietatea statului german/SoFFin.
(b)
1 miliard EUR reprezentând participare tacită în cadrul PBB, cu un cupon în funcție de profit de 10 % pe an.
(32)
Contractele pentru injecția de capital de 3 miliarde EUR au fost semnate la 16 noiembrie 2009. Comisia a aprobat temporar această injecție de capital, la 13 noiembrie 2009.
II.3.1.4. Injecția de capital în valoare de până la 1,85 miliarde EUR
(33)
Injecția de capital, în valoare de 1,85 miliarde EUR, în fondurile de rezervă neangajate („freie Rücklagen”) ale HRE, a fost împărțită în două tranșe:
(a)
o injecție de capital de 1,4 miliarde EUR (această tranșă a fost aprobată temporar de către Comisie, la 19 mai 2010, iar injecția de capital a fost efectuată ulterior),
(b)
o injecție de capital de până la 450 milioane EUR (această tranșă a fost, de asemenea, aprobată temporar de către Comisie, la 19 mai 2010, fiind condiționată de existența anumitor circumstanțe (16). Această injecție de capital nu a fost încă efectuată, întrucât nu au apărut circumstanțele respective.)
(34)
Injecția de capital de 1,85 miliarde EUR face parte din necesarul total de capital prevăzut în planul de restructurare al HRE. O sumă de 1,4 miliarde EUR din această injecție de capital necesar a fost acordată pentru a respecta cerințele legale privind capitalul și pentru a crea o rezervă în caz de risc. Contractul pentru această injecție de capital în valoare de 1,4 miliarde EUR a fost semnat la 20 mai 2010. Germania estimează că cealaltă parte din totalul de 1,85 miliarde EUR, și anume 450 milioane EUR, va fi acordată în trimestrul al treilea al anului 2011.
II.3.1.5. Injecția de capital de 2,08 miliarde EUR
(35)
La 10 septembrie 2010, autoritățile germane au notificat o injecție de capital de până la 2,13 miliarde EUR în beneficiul HRE. La 14 iunie 2011, Germania a clarificat că injecția de capital nu se va ridica la 2,13 miliarde EUR, ci la 2,08 miliarde EUR, și că de această sumă va beneficia FMS-WM. Potrivit explicațiilor oferite de Germania, injecția de capital în valoare de 2,08 miliarde EUR se va efectua în trimestrul al treilea al anului 2011. SoFFin a vărsat cele 2,08 miliarde EUR, cu aprobarea Comisiei Europene, sub formă de contribuție („Einlageanspruch”) în rezerva de capital („Kapitalrücklag”) a HRE Holding. La 1 octombrie 2010, HRE Holding a transferat această contribuție către FMS-WM.
II.3.2. Garanțiile
II.3.2.1. Garanțiile în valoare de 35 de miliarde EUR
(36)
La 13 noiembrie 2008, Germania a acordat HRE garanții de stat în valoare de 35 de miliarde EUR, pentru a răspunde nevoilor de refinanțare ale băncii. Comisia a aprobat temporar aceste garanții la 2 octombrie 2008.
(37)
Aceste garanții au fost acordate pentru o linie de credit în valoare de 20 de miliarde EUR oferită de Deutsche Bundesbank, precum și pentru obligațiuni garantate, în valoare de 15 miliarde EUR, preluate de un consorțiu de instituții financiare germane.
(38)
HRE a plătit statului o primă de garanție pentru garanția de 35 de miliarde EUR acordată, sub forma unei prime de bază și a unei prime în funcție de performanță. Prima de bază a reprezentat 1 % pe an pentru așa-numitele „garanții pentru prima pierdere”, și 0,5 % pe an pentru așa-numitele „garanții pentru a doua pierdere”. Prima în funcție de performanță a reprezentat 1,25 % pentru „garanțiile pentru prima pierdere” și 0,25 % pe an pentru „garanțiile pentru a doua pierdere”.
II.3.2.2. Garanțiile în valoare de 52 de miliarde EUR
(39)
În perioada noiembrie 2008-februarie 2009, HRE a primit de la SoFFin garanții în valoare totală de 52 de miliarde EUR, pe baza schemei germane aprobate de salvare a sistemului bancar (17).
(40)
HRE a plătit un comision de garantare de 0,5 % pentru părțile din garanție utilizate efectiv pentru garantarea obligațiunilor, precum și un comision de angajament de 0,1 % pentru părțile neutilizate.
II.3.2.3. Garanția în valoare de 8 miliarde EUR
(41)
„Obligațiunile garantate” care expirau la 23 decembrie 2009 au fost înlocuite cu o garanție SoFFin pentru suma de 8 miliarde EUR. Comisia a aprobat temporar această garanție, la 21 decembrie 2009.
(42)
HRE a plătit către SoFFin o primă de garanție de 0,5 % pe an din suma garantată. Pentru părțile din garanție care nu au fost utilizate s-a aplicat un comision de angajament de 0,1 % pe an.
II.3.2.4. Garanția în valoare de 10 miliarde EUR
(43)
La 21 decembrie 2009, Comisia a aprobat temporar o garanție SoFFin de 10 miliarde EUR, pentru o perioadă de maximum zece ani, pentru a asigura necesarul de lichidități al HRE.
(44)
HRE a plătit către SoFFin o primă de garanție de 0,5 % pe an din suma garantată. Pentru părțile din garanție care nu au fost utilizate s-a aplicat un comision de angajament de 0,1 % pe an.
II.3.2.5. Garanția în valoare de 20 miliarde EUR
(45)
HRE a avut nevoie de o garanție de lichiditate suplimentară de 20 de miliarde EUR, din cauza evoluțiilor nefavorabile de pe piețele de capital și piețele instrumentelor futures pe rata dobânzii, care au afectat HRE până când activele au fost transferate structurii de încetare a activității, FMS-WM. Garanția a fost aprobată temporar de către Comisie, la 24 septembrie 2010.
(46)
HRE a plătit o primă de garanție de 0,8 % pe an. Pentru partea din garanție care nu a fost utilizată s-a aplicat un comision de angajament de 0,1 % pe an.
II.3.2.6. Garanția în valoare de până la 20 de miliarde EUR
(47)
Garanția de plată în valoare de până la 20 miliarde EUR a fost necesară deoarece persistau incertitudini în legătură cu procedurile complicate din punct de vedere tehnic privind transferul activelor către structura de încetare a activității. Garanția a fost aprobată temporar de către Comisie, la 24 septembrie 2010.
(48)
HRE a plătit lui SoFFin o primă de garanție de 0,8 % pe an. Pentru partea de garanție care nu a fost utilizată s-a aplicat un comision de angajament de 0,1 % pe an.
II.3.3. Transferul activelor către o structură de încetare a activității
(49)
La 10 septembrie 2010, Germania a notificat, de asemenea, transferul către structura de încetare a activității, FMS-WM, a unei valori noționale de aproximativ 210 miliarde EUR reprezentând active și 280 de miliarde EUR reprezentând instrumente derivate. FMS-WM a fost creată în urma hotărârii din 8 iulie 2010 a Consiliului de administrație, în conformitate cu legea germană Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz (Legea privind Fondul pentru stabilizarea pieței financiare) [articolul 8 litera (a) din FMStFG]. FMS-WM gestionează activele și instrumentele derivate ale Grupului HRE pe care le-a preluat deoarece acestea fie nu erau strategice, fie implicau un risc inacceptabil sau necesitau capitalizare. FMS-WM acționează independent de HRE și este beneficiarul unei obligații a SoFFin de compensare a pierderilor („Verlustausgleichspflich”). Cu toate acestea, FMS-WM nu deține licență bancară. În consecință, multe dintre activele HRE au putut fi transferate doar în mod artificial; au fost prevăzute mai multe mecanisme de „transfer”, în funcție de circumstanțele specifice, pentru a obține un efect similar de salvare a capitalului prevăzut prin lege atât pentru PBB, cât și pentru Grupul HRE.
(50)
Transferul a fost aprobat temporar de către Comisie, la 24 septembrie 2010. Prin măsura respectivă, activele nestrategice și neperformante, precum obligațiunile de stat sau creditele imobiliare neperformante [sau, astfel cum se arată la considerentul 49, numai utilizarea capitalului lor prevăzut prin lege] într-o structură care beneficiază de sprijin guvernamental, care urmează să fie dizolvată într-un anumit număr de ani. Activele nestrategice transferate au inclus, de asemenea, pe cele care nu au putut fi folosite drept garanție pentru obligațiunile garantate.
(51)
Data la care s-a realizat efectiv transferul a fost 30 septembrie 2010. Până atunci, datorită amortizării, portofoliul destinat transferului avea o valoare contabilă de 173 de miliarde EUR. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind tratarea activelor depreciate în sectorul bancar comunitar („Comunicarea privind activele depreciate” sau „CAD”) (18), Comisia a numit experți externi pentru a o asista la evaluarea portofoliului, stabilirea elementului de ajutor și evaluarea dacă și în ce măsură valoarea transferului efectuat s-a situat peste valoarea economică reală (VER) a portofoliului. Astfel cum se prevede în CAD, Germania a angajat, de asemenea, un expert extern pentru realizarea unei evaluări independente.
(52)
Portofoliul includea aproximativ 30 de miliarde EUR reprezentând credite imobiliare comerciale care sunt diferențiate din punct de vedere geografic și cuprind, în principal, finanțări pentru clădiri de birouri și centre comerciale. Aceste credite sunt acordate pentru o perioadă relativ scurtă (trei ani), însă calitatea lor este inferioară.
(53)
Partea din portofoliu reprezentată de creditele imobiliare necomerciale includea credite pentru sectorul public sau obligațiuni și împrumuturi pentru utilități sau entități publice. Cea mai mare parte a acestor activități consta în obligațiuni standard („plain vanilla”), însă includea, de asemenea, „instrumente de credit structurate” în valoare de 31 de miliarde EUR și împrumuturi în valoare de alte 30 de miliarde EUR pentru sectorul public. Calitatea activelor din această parte a portofoliului era semnificativ mai bună decât cea a creditelor imobiliare comerciale. Totuși, din cauza perioadelor lungi până la scadență și a extinderii spreadului de credit după momentul achiziției, garanțiile au suferit reduceri semnificative în termeni de preț pe piață.
(54)
Experții Comisiei au constatat că, spre deosebire de alte cazuri de ajutor de stat, categoriile de active reprezentând credite imobiliare comerciale complexe și credite structurate [constând, în principal, în titluri garantate cu împrumuturi de studiu (student loan backed securities), titluri garantate cu active ale sectorului public (public sector asset backed securities), plus 5 miliarde EUR reprezentând o investiție cu swap global de rentabilitate] erau, în ansamblu, sigure. Experții Comisiei au estimat doar pierderi limitate pentru aceste categorii, deși mai mari decât pierderile estimate de experții Germaniei, în special din cauza evaluării obligațiunilor de casă din structurile Halcyon/Pegasus, precum și a bazei negative și a costului de finanțare implicit al swapurilor globale de rentabilitate. În schimb, obligațiunile „plain vanilla” au fost transferate la un nivel de swap al activelor aproape de paritate, mult peste valoarea lor economică reală. În plus, activele aparțineau unor piețe care nu au fost în mod deosebit depreciate, astfel încât valoarea lor economică reală ar trebui să fie, în realitate, apropiată de valoarea lor de piață. Ca rezultat, experții Comisiei au concluzionat că valoarea economică reală a acelei părți din portofoliul de active ar fi cu mult sub valoarea la care HRE le-a transferat către FMS-WM.
(55)
În ceea ce privește portofoliul de instrumente derivate, experții Comisiei s-au declarat de acord, în mare măsură, cu constatările experților contractați de Germania. În plus, ei au estimat contravaloarea riscului de credit ca fiind ușor mai ridicată decât nivelul declarat de către experții Comisiei și au introdus unele concluzii referitoare la eșantionul evaluat, precum și un „risc operațional” general, motivat de premisele prudente privind eficacitatea garanției împotriva tuturor riscurilor.
(56)
Tabelul de mai jos prezintă un rezumat al constatărilor experților Comisiei:
(miliarde EUR)
Portofoliul
Valoarea noțională
Valoarea de transfer (VT)
Δ VER-VT
(cifrele prezentate de Germania)
Δ VER-VT
(cifrele prezentate de experții Comisiei)
Diferență
(Comisia comparativ cu Germania)
Obligațiuni
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Credit structurat
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Credite imobiliare comerciale
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Credite imobiliare necomerciale
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Instrumente derivate
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Total
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
În consecință, potrivit CAD, valoarea ajutorului care nu este a priori compatibil cu piața internă (definită ca diferența dintre valoarea economică reală și valoarea de transfer) este stabilită de experți ca fiind de aproximativ 16,2 miliarde EUR. Valoarea totală a ajutorului, adică diferența dintre valoarea de transfer și valoarea de piață, este dificil de stabilit din cauza absenței prețurilor de piață ușor accesibile în legătură cu partea din portofoliu reprezentată de credite. Premisa extremă că valoarea de piață a portofoliului de credite este zero ar conduce la o valoare totală a ajutorului de 90 de miliarde EUR. Presupunând că împrumuturile sunt tranzacționate în aceeași manieră ca obligațiunile în numerar având un termen de scadență și o calitate similară, valoarea totală a ajutorului s-ar ridica la aproximativ 20 de miliarde EUR.
II.4. Motive pentru inițierea și prelungirea investigării detaliate
(58)
La 7 mai 2009, Comisia a inițiat o investigație aprofundată a măsurilor de ajutor de stat puse în aplicare în favoarea HRE, în principal pe baza îndoielilor cu privire la viabilitatea HRE, având în vedere în primul rând strategia și nevoile de refinanțare ale acesteia. Planul de restructurare inițial, prezentat Comisiei la 1 aprilie 2009, menționa doar factorii externi drept cauze ale problemelor financiare ale HRE și viza o reducere a bilanțului de numai 25 %, ceea ce însemna că volumul refinanțărilor ar fi rămas ridicat. HRE a planificat reducerea bilanțului grupului prin vânzarea de active pe piață, nu prin transferul acestora către o structură de încetare a activității. Unul dintre domeniile principale de activitate descrise în planul de restructurare era reprezentat de activitățile în legătură cu creditele bugetare, care generează marje de profit scăzute, iar planul conținea foarte puține informații privind aspectele esențiale ale procesului de restructurare, precum modificarea și integrarea sistemelor IT. De asemenea, la acel moment, Comisia se îndoia că există suficiente măsuri pentru limitarea denaturării concurenței și pentru partajarea sarcinii.
(59)
La 13 noiembrie 2009, investigația aprofundată a fost prelungită din următoarele motive:
(a)
era necesară analiza măsurilor de ajutor de stat suplimentare puse în aplicare în favoarea HRE sub forma unei injecții de capital de 2,96 miliarde EUR (a se vedea considerentul 30), a unei injecții de capital de 3 miliarde EUR (a se vedea considerentele 31 și 32), a unei garanții în valoare de 8 miliarde EUR (a se vedea considerentele 41 și 42), a unei garanții de 10 miliarde EUR (a se vedea considerentele 43 și 44) și a unei garanții în valoare de 2 miliarde EUR (19) pentru refinanțarea unei posibile soluții de lichidare, plus injecțiile de capital care s-au ridicat la un total de 4 miliarde EUR (structurate astfel: injecția de capital de 1,85 miliarde EUR menționată la considerentele 33 și 34 și injecția de capital de 2,08 miliarde EUR descrisă la considerentul 35); și
(b)
Comisia se îndoia că măsurile de restructurare erau compatibile cu Comunicarea Comisiei privind restabilirea viabilității și evaluarea măsurilor de restructurare adoptate în sectorul financiar în contextul crizei actuale în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (20) (Comunicarea privind restructurarea).
(60)
La 24 septembrie 2010, investigația aprofundată a fost prelungită încă o dată, din următoarele motive:
(a)
era necesară analizarea măsurilor de ajutor de stat suplimentare acordate în favoarea HRE, și anume o garanție în valoare de 20 de miliarde EUR (a se vedea considerentele 45 și 46), o altă garanție de până la 20 de miliarde EUR (conform considerentelor 47 și 48) și transferul activelor către o structură de încetare a activității (conform considerentelor 49-57); și
(b)
Comisia avea îndoieli că măsura de salvare a activelor era compatibilă cu CAD, în special în privința transparenței, evaluării partajării sarcinii și remunerării, și observase că planul de restructurare prezenta deficienței în privința demonstrării restabilirii viabilității, partajării adecvate a sarcinii și atenuării corespunzătoare a denaturării concurenței.
II.5. Principalele caracteristici ale planului de restructurare
(61)
La 1 aprilie 2009, Germania a notificat un prim proiect de plan de restructurare pentru HRE și, după mai multe modificări, a prezentat versiunea finală actualizată a planului, la 14 iunie 2011. Exceptând cazul în care se specifică altfel, toate trimiterile la planul de restructurare care apar în continuarea prezentei decizii sunt trimiteri la această versiune finală din 14 iunie 2011.
(62)
Conform planului de restructurare, HRE - eliberat de moștenirea din trecut a activelor depreciate cu valoarea nominală de 210 miliarde EUR, prin transferarea acestora către structura de încetare a activității FMS-WM - își va redefini activitățile comerciale în așa fel încât principala sa bancă, PBB, să își poată desfășura activitatea pe baza unei abordări stabile în privința finanțărilor și a unor sisteme de control intern îmbunătățite. Activitățile viitoare se vor desfășura la o scară considerabil mai redusă față de perioada anterioară crizei, indiferent dacă aceste activități sunt măsurate în termeni de dimensiune a bilanțului, volum al noilor afaceri, forță de muncă, rețeaua de sucursale sau sferă geografică.
(63)
Comparativ cu situația anterioară crizei, bilanțul strategic al PBB la sfârșitul anului 2011, corectat în ceea ce privește elementele aflate în lichidare sau care au fost transferate în mod artificial către FMS-WM, reprezintă aproximativ 15 % din bilanțul HRE. Noile activități în domeniul creditelor imobiliare, de exemplu, se vor reduce la aproximativ 30 % din nivelul înregistrat înainte de criză (noile activități ale HRE în domeniul creditelor imobiliare comerciale au atins 32,1 miliarde EUR în 2007). Forța de muncă a fost redusă cu aproximativ 30 % și toți membrii Consiliului de administrație al HRE în funcție înainte de criză au fost înlocuiți. Peste 30 de participații, dintre care o treime în afara Europei, au fost deja cesionate sau lichidate sau sunt în curs de lichidare. 26 din cele 32 de sucursale au fost închise. În plus, a fost lansat un proiect multianual, de transformare la nivelul grupului, intitulat „New Evolution”, cu un buget de aproximativ 180 milioane EUR, în scopul îmbunătățirii și integrării sistemelor IT.
(64)
PBB va continua să desfășoare activități în două domenii strategice - credite (CI) și credite pentru investiții publice (CIP). Ambele domenii vizează activele care sunt eligibile pentru obligațiunile garantate germane, fie sub forma titlurilor ipotecare („Hypothekenpfandbriefe”), fie sub forma obligațiunilor sectorului public german („öffentliche Pfandbriefe”). Toate celelalte activități, în special creditele bugetare, creditele pentru infrastructură, activitățile pe piețele de capital și de gestionare a activelor, vor înceta.
(65)
În ceea ce privește celelalte două filiale ale HRE Holding, măsurile sunt următoarele: DEPFA Bank plc va intra în lichidare începând de la data notificării prezentei decizii și nu va mai genera nicio altă activitate. Același lucru este valabil și pentru filialele acesteia. HRE Finance se află în lichidare și, de asemenea, nu desfășoară activități noi.
(66)
Germania susține că decizia fundamentală de a urma o strategie mai prudentă și de a se concentra pe obligațiunile garantate germane ca principală sursă de refinanțare asigură o îmbunătățire calitativă a activităților de creditare, deoarece acestea intră sub incidența legii germane Pfandbriefgesetz (Legea privind obligațiunile) care conține cerințe specifice privind gestionarea, monitorizarea și controlul riscurilor și prevede măsuri de protecție precum limitarea raportului împrumut/valoare („loan-to-value”). Această strategie de finanțare reduce în mod semnificativ dependența anterioară a HRE de piața financiară interbancară, care în viitor va fi necesară numai pentru perioada de antrepozit care precede emiterea obligațiunilor garantate.
III. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(67)
Comisia a primit observațiile părților interesate, care pot fi rezumate după cum urmează:
(a)
Rezumatul observațiilor primite de la Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (noiembrie 2009):
-
vdp are convingerea că un model de afaceri aliniat la modelul de activitate eligibil în ceea ce privește obligațiunile este promițător și poate asigura viabilitatea pe termen lung și rentabilitatea unei bănci, fără a necesita garanții din partea statului.
(b)
Rezumatul observațiilor primite de la Heisse Kursawe Eversheds (noiembrie 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds consideră că ajutorul de stat încalcă drepturile anumitor acționari, că achiziționarea planificată a tuturor acțiunilor HRE de către SoFFin prin excluderea (squeeze-out) acționarilor minoritari constituie un ajutor de stat suplimentar, că retragerea obligatorie nu este un ajutor corect și că încalcă principiul liberei circulații a capitalului.
(c)
Rezumatul observațiilor primite de la Heisse Kursawe Eversheds (februarie 2010):
-
În observațiile sale suplimentare, Heisse Kursawe Eversheds consideră că excluderea acționarilor minoritari ai HRE constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 și următoarele din TFUE, că un astfel de ajutor încalcă dreptul la libera circulație a capitalului și că ajutorul de stat în favoarea HRE poate fi autorizat numai cu condiția ca HRE să își continue activitatea pe baza unui plan de restructurare durabil.
(d)
Rezumatul observațiilor primite de la Bohdan Kalwarowskyj (februarie 2010):
-
Domnul Kalwarowskyj este de părere că, având în vedere documentele de evaluare referitoare la HRE prezentate în contextul retragerii obligatorii a acționarilor minoritari, la 5 octombrie 2009, este evident că HRE va fi viabilă și rentabilă și că SoFFin, în colaborare cu HRE, urmărește manipularea valorii societății în sens descrescător.
IV. OBSERVAȚIILE GERMANIEI ÎN LEGĂTURĂ CU OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
(68)
La 24 martie 2010, Comisia a primit observațiile Germaniei în legătură cu observațiile părților interesate:
(a)
Rezumatul observațiilor referitoare la poziția Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
În opinia Germaniei, observațiile comunicate de către vdp confirmă faptul că planificarea modelului de afaceri al HRE se bazează pe ipoteze plauzibile.
(b)
Rezumatul observațiilor referitoare la poziția Heisse Kursawe Eversheds:
-
Germania este de părere că retragerea obligatorie a acționarilor minoritari nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Întrucât retragerea nu constituie ajutor de stat, aspectul încălcării principiului liberei circulații a capitalului (aspect inexistent, în opinia Germaniei) nu este relevant pentru investigația aprofundată.
(c)
Rezumatul observațiilor referitoare la poziția lui Bohdan Kalwarowskyj:
-
Germania este de acord cu observația domnului Kalwarowskyj potrivit căreia prin măsurile de restructurare planificate, se va asigura viabilitatea pe termen lung a HRE.
V. POZIȚIA GERMANIEI
(69)
Germania acceptă faptul că măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(70)
Pentru a asigura punerea în practică a modelului de afaceri prevăzut în planul de restructurare și pentru a se asigura o partajare adecvată a sarcinii și limitarea denaturării concurenței la minimul necesar, Germania a comunicat, la 15 iunie 2011, o serie de angajamente (21) care pot fi sintetizate după cum urmează:
(a) Punerea în aplicare a planului de restructurare și a angajamentelor: Germania va asigura punerea în aplicare, în totalitate, a planului de restructurare prezentat în versiunea finală, precum și a angajamentelor.
(b) Durata angajamentelor: În principiu, angajamentele sunt valabile până la sfârșitul perioadei de restructurare, adică 31 decembrie 2015. Totuși, în principiu, angajamentele privind DEPFA Bank plc și filialele acesteia își vor înceta valabilitatea imediat după reprivatizarea DEPFA Bank plc, dacă aceasta va avea loc anterior. În acest caz, Germania va notifica în avans Comisia cu privire la vânzarea băncii, pe care nu o va finaliza fără aprobarea Comisiei, dacă aceasta ar urma să aibă loc înainte de 31 decembrie 2013. Angajamentele privind PBB vor lua sfârșit imediat ce PBB va fi reprivatizată, însă, în orice caz, nu înainte de 31 decembrie 2013
(c) Domenii de activitate: Germania se va asigura că numai PBB va desfășura activități noi și doar în două domenii - credite imobiliare și credite pentru investiții publice. Toate celelalte domenii de activitate au fost întrerupte (portofoliul creditelor va rămâne în bilanțul PBB, însă în lichidare) și toate celelalte entități ale grupului HRE își vor înceta activitățile comerciale.
(d) Reprivatizarea PBB: Germania va reprivatiza PBB în cel mai scurt timp posibil, până cel târziu la 31 decembrie 2015.
(e) Limitarea creșterii PBB: Germania se va asigura că ratele de creștere a PBB rămân în limitele definite, măsurate în termeni de dimensiune a bilanțului, precum și de volum al activităților noi.
(f) Structura de încetare a activității: Germania se va asigura că, după data de 30 septembrie 2013, PBB nu mai furnizează servicii de gestionare a activelor sau servicii de refinanțare pentru structura de încetare a activității FMS-WM și că, din punct de vedere organizațional, aceste servicii pot fi preluate de către terțe părți.
(g) Prezența pe piață: Germania se va asigura că PBB va achiziționa societăți exclusiv pe următoarele piețe geografice:
(i)Credite imobiliare:
-
Piețe principale (22): Germania, Regatul Unit, Franța și Spania
-
Alte piețe: Suedia, Polonia, Republica Cehă, Belgia, Țările de Jos, Luxemburg, Austria, Elveția, Danemarca, Finlanda, Norvegia, Slovacia și Ungaria
(ii)Credite pentru investiții publice:
-
Piețe principale: Germania, Franța, Spania și Italia
-
Alte piețe: Elveția, Austria, Polonia, Ungaria, Republica Cehă, Slovacia, Suedia, Norvegia, Danemarca, Finlanda, Belgia, Țările de Jos, Luxemburg și Regatul Unit.
(h) Remunerarea pentru utilizarea structurii de încetare a activității: Germania se va asigura că HRE, în limita capacităților sale, plătește o remunerație adecvată în schimbul utilizării structurii de încetare a activității FMS-WM. În mod special, Germania se va asigura că Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung („FMSA”) va obliga HRE la plata unei sume de 1,59 miliarde EUR către FMS-WM, fie în mod direct, fie prin intermediul filialelor sale. Acele filiale ale HRE care au transferat active la structura de încetare a activității și care au o cotă a capitalului de bază de peste 15 % sunt, în principiu, responsabile pentru plata respectivă. PBB va reține și acumula profiturile în scopul rambursării participării tacite.
(i) Restricții privind plata cupoanelor și repartizarea profitului: Germania se va asigura că HRE și filialele acesteia se abțin, în limitele legii, de la plata cupoanelor și de la alte măsuri de repartizare a profitului.
(j) Restricții privind rambursările: Germania se va asigura că HRE și filialele acesteia se abțin de la rambursarea instrumentelor financiare existente.
(k) Interdicție privind achizițiile: Germania se va asigura că HRE și filialele acesteia nu achiziționează alte societăți în cursul perioadei de restructurare.
(l) Angajamente privind sistemele IT ale HRE/PBB: Germania se va asigura că proiectul prevăzut, de îmbunătățire a sistemelor IT ale băncii, este pus integral în aplicare.
(m) Angajamente privind RAROC: Germania se va asigura că noua unitate strategică a PBB nu va acorda noi împrumuturi cu o rentabilitate a capitalului ajustată la risc (risk-adjusted return on capital, RAROC) mai mică de 10 %, pentru fiecare tranzacție în parte.
(n) Administratorul fiduciar de monitorizare: Germania se va asigura că planul de restructurare și toate angajamentele sunt puse în aplicare în mod corect și că punerea în aplicare este în permanență monitorizată de un administrator fiduciar de monitorizare cu calificarea necesară.
VI. EVALUAREA AJUTORULUI
VI.1. Existența ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și potențialii beneficiari
(71)
Măsurile de ajutor în cauză au fost acordate fie direct de către statul german, fie de către SoFFin, o entitate creată și controlată de guvernul german, și, astfel, implică resurse de stat. Măsurile creează un avantaj selectiv pentru HRE, căreia îi oferă posibilitatea de a obține capital nou și garanții și de a beneficia de unele măsuri de salvare a activelor în condiții mai favorabile decât s-ar fi putut obține în mod normal pe piață. HRE este o bancă activă la nivel mondial, care concurează cu alte bănci din Germania și din alte țări. Prin urmare, din aceleași motive subliniate deja în deciziile precedente ale Comisiei privind HRE (23), măsurile constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(72)
În cadrul Grupului HRE, numai PBB (și filialele acesteia) desfășoară activități economice noi și este, astfel, prezentă pe piețe. Astfel, PBB poate fi considerată drept entitatea care continuă activitățile fostei HRE (deși la nivel limitat, astfel cum s-a explicat la considerentul 63). Toate celelalte entități ale Grupului HRE (și anume DEPFA Bank plc și filialele acesteia și HRE Finance i.L.) se află în lichidare, activitățile lor fiind limitate la ceea ce este necesar pentru a permite realizarea în mod ordonat a lichidării, însă ele nu generează noi activități.
(73)
Obiectivul - și efectul - final al tuturor măsurilor de ajutor (indiferent dacă acestea au fost acordate în mod oficial în favoarea HRE, HRE Holding, PBB sau DEPFA Bank plc) este de a permite PBB să continue să fie prezentă pe piețe. Astfel, menținerea PBB pe piețe este cea care denaturează concurența. DEPFA Bank plc (ca și FMS-WM) poate fi considerată pur și simplu o structură de încetare a activității pentru activele care, din diferite motive, nu au fost transferate către FMS-WM („banca rea”). DEPFA Bank plc își va lichida activele pe măsură ce acestea ajung la scadență sau prin vânzarea lor pe piață, însă nu va contracta noi activități după data prezentei decizii (24).
(74)
Având în vedere faptul că PBB reprezintă, așadar, succesoarea activității economice a HRE și că, potrivit practicii decizionale a Comisiei (25), PBB este considerată drept beneficiarul ajutorului, evaluarea compatibilității ajutorului, prezentată mai jos, va viza PBB.
(75)
În ceea ce privește opinia exprimată de către Heisse Kursawe Eversheds, și anume că retragerea obligatorie a acționarilor minoritari constituie ajutor de stat, Comisia menționează că, deși injecțiile de capital în HRE constituie ajutor de stat, retragerea obligatorie a acționarilor minoritari (respectiv cumpărarea acțiunilor acestora) nu conține, în sine, elemente de ajutor de stat, deoarece nu conferă băncii un avantaj creat prin intermediul resurselor de stat. Retragerea a implicat o compensare a acționarilor minoritari din partea statului, dar această compensare nu a produs efecte economice asupra HRE. Din perspectiva HRE, numai structura acționariatului s-a modificat. În consecință, nu este necesar ca prezenta decizie să analizeze dacă retragerea obligatorie a acționarilor încalcă prevederile tratatului privind libera circulație a capitalurilor.
VI.2. Compatibilitatea ajutorului cu piața internă
VI.2.1. Aplicarea dispozițiilor articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE
(76)
În conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, ajutorul poate fi considerat compatibil cu piața internă dacă remediază o perturbare gravă a economiei unui stat membru. Întrucât falimentul unei bănci de relevanță sistemică poate afecta în mod direct piețele financiare și în mod indirect întreaga economie a unui stat membru, în prezent, având în vedere situația actuală fragilă a piețelor financiare, conform legii privind ajutoarele de stat, Comisia se bazează pe această prevedere pentru a evalua măsurile de ajutor acordate în sectorul bancar.
(77)
Comisia nu are motive de îndoială cu privire la calificarea HRE de către Germania drept bancă de relevanță sistemică, având în vedere, în special, poziția pe care aceasta a avut-o anterior pe piața germană a obligațiunilor (Pfandbrief), dimensiunea inițială a bilanțului HRE și valoarea instrumentelor derivate deținute anterior de HRE.
(78)
Comisia observă că HRE a beneficiat de un ajutor de salvare pe care Comisia îl consideră compatibil cu piața internă; cu toate acestea, acest ajutor trebuie în prezent să fie evaluat pentru a se stabili dacă poate fi considerat drept ajutor de restructurare compatibil cu piața internă. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze în prezent caracterul compatibil al acestor măsuri și al tuturor măsurilor de restructurare suplimentare, respectiv garanțiile în valoare de 52 de miliarde EUR și injecția de capital în valoare de 2,08 miliarde EUR, pe baza Comunicării privind activele depreciate și a Comunicării privind restructurarea.
VI.2.2. Evaluarea pe baza Comunicării privind activele depreciate (CAD)
(79)
Orice transfer de active către o structură de încetare a activității trebuie să aibă loc în conformitate cu dispozițiile CAD. În plus, Comunicarea privind restructurarea menționează în mod clar că remunerarea corespunzătoare a oricărei intervenții a statului constituie, în general, unul dintre modurile cele mai adecvate de limitare a denaturării concurenței, deoarece limitează valoarea ajutorului de stat. De asemenea, poate fi necesară impunerea unei limite privind extinderea băncii în unele domenii de activitate sau în unele zone geografice, de exemplu, prin măsuri de contracarare orientate către piață, precum cerințe specifice privind capitalul, în cazul în care piața ar fi afectată de restricțiile directe privind extinderea, sau măsuri de limitare a riscului moral.
(80)
În ceea ce privește eligibilitatea activelor destinate transferului, punctul 34 din CAD recunoaște necesitatea unei abordări pragmatice și flexibile în ceea ce privește selectarea tipurilor de active care să facă obiectul măsurilor privind activele depreciate. Comisia a aplicat această flexibilitate în alte cazuri de ajutoare de stat și a acceptat transferul activelor care nu erau strict depreciate, dar erau nestrategice având în vedere modificarea profundă a modelului de afaceri al băncii respective.
(81)
Astfel cum se prevede la punctul 46 din CAD, pentru ca banca să se poată concentra mai bine pe restabilirea viabilității și pentru a preveni eventualele conflicte de interese, este necesar să se asigure o separare clară funcțională și organizațională între banca beneficiară și activele depreciate ale acesteia. Comisia înțelege că, în momentul creării structurii de încetare a activității, nu a fost posibil, în special din motive tehnice, să se întrerupă imediat legăturile dintre PBB și FMS-WM. Totuși, această situație trebuie remediată cât se poate de repede. Din aceste considerente, Germania s-a angajat că PBB va stabili independența organizațională deplină a serviciilor aferente și nu va mai furniza aceste servicii către FMS-WM după 30 septembrie 2013.
(82)
În ceea ce privește evaluarea și partajarea sarcinii, punctul 21 din CAD menționează că remunerarea corectă reprezintă un element al cerinței privind partajarea sarcinii. Comisia se va asigura, astfel cum se specifică în anexa IV la CAD, că orice preț al măsurilor de salvare include o remunerare pentru stat, care ține seama, în mod corespunzător, de faptul că există riscul ca pierderile viitoare să le depășească pe cele previzionate în contextul stabilirii valorii economice reale. Potrivit practicii decizionale a Comisiei în privința măsurilor de salvare a activelor (26), evaluarea remunerării necesare a efectului măsurii de salvare asupra capitalului se va baza pe un transfer la valoarea economică reală, chiar dacă aceasta este mai mică decât valoarea de transfer.
(83)
Punctul 41 din CAD prevede că valoarea de transfer trebuie să corespundă valorii economice reale. Atunci când un stat membru consideră că este necesar - în special pentru a evita insolvența tehnică - să se utilizeze o valoare de transfer a activelor care depășește valoarea lor economică reală, această măsură poate fi acceptată numai dacă este însoțită de o restructurare radicală și de introducerea unor condiții care să permită recuperarea acestui ajutor suplimentar într-o etapă ulterioară, de exemplu prin intermediul unui mecanism de recuperare.
(84)
Din aceste motive, Comisia concluzionează că diferența dintre valoarea economică reală și valoarea de transfer, care urmează să fie recuperată într-o etapă ulterioară și care a fost stabilită cu sprijinul experților independenți ai Comisiei, este de aproximativ 16,2 miliarde EUR și impune o restructurare aprofundată și o reducere a dimensiunii băncii. Nu sunt necesare remunerări suplimentare, în conformitate cu punctul 21 din CAD, întrucât, după o deducere a priori cu 16,2 miliarde EUR a capitalului, măsura nu atrage niciun efect suplimentar de recuperare a capitalului (27).
(85)
Comisia menționează că Germania nu a prevăzut în mod explicit recuperarea sumei, dar a introdus clauze care permit recuperarea în măsura în care acest lucru este posibil. Aceste clauze prevăd următoarele:
(a)
o plată potențială de 1,59 miliarde EUR efectuată de HRE către structura de încetare a activității;
(b)
utilizarea de către PBB a profiturilor reținute pentru răscumpărarea participării tacite a Republicii Federale Germania;
(c)
după plata întregii sume de 1,59 miliarde EUR, subgrupul DEPFA Bank plc (respectiv compania-mamă și filialele acesteia) trebuie să achite statului german o remunerație corespunzătoare pentru sprijinul acordat;
(d)
cu toate că HRE a fost naționalizată, Germania intenționează să reprivatizeze PBB, ceea ce înseamnă că Germania va avea un profit din orice reprivatizare ulterioară. Din cauza faptului că statul a preluat proprietatea asupra băncii și în prezent intenționează să o reprivatizeze, se poate afirma, de asemenea, că statul va încerca să își recupereze propria contribuție într-o măsură cât mai mare și că aporturile foștilor acționari au fost corespunzătoare.
În plus, restructurarea propusă este foarte profundă și include o reducere dramatică a principalei bănci „bune” la 15 % din dimensiunea HRE, la sfârșitul anului 2008. Împreună cu angajamentele privind limitarea creșterii și a gamei de produse, guvernanța corporatistă și reprivatizarea în cadrul unei proceduri de achiziții publice, pachetul complet al restructurării poate fi considerat ambițios, în sensul CAD.
(86)
De asemenea, Comisia menționează că îndoielile sale cu privire la disponibilitatea și capacitatea Germaniei și HRE de a asigura ex ante transparența și dezvăluirea deprecierilor au fost înlăturate de informațiile detaliate furnizate de o echipă dedicată din cadrul băncii. În plus, în parte la cererea Comisiei, HRE a realizat o verificare a seturilor de date din punctul de vedere al coerenței și calității, ceea ce a facilitat evaluarea finală efectuată de către experții Comisiei. De asemenea, Germania și PBB s-au angajat să efectueze îmbunătățiri radicale ale sistemelor de gestionare a riscurilor și de raportare, pentru a înlătura preocupările Comisiei cu privire la eventualele lacune ale sistemelor informatice de gestionare în viitor.
VI.2.3. Compatibilitatea cu Comunicarea privind restructurarea
(87)
Comunicarea privind restructurarea stabilește normele privind ajutoarele de stat aplicabile în cazul restructurării instituțiilor financiare în contextul crizei actuale. În conformitate cu prevederile Comunicării privind restructurarea, pentru a fi compatibilă cu piața internă în sensul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, restructurarea unei instituții financiare în contextul actualei crize financiare trebuie să conducă la restabilirea viabilității pe termen lung a băncii, să includă o contribuție suficientă din partea beneficiarului (repartizarea sarcinilor) și să conțină suficiente măsuri pentru limitarea denaturării concurenței (28).
(88)
Valoarea însumată a injecțiilor de capital deja efectuate, a injecției de capital preconizată și a ajutorului de stat care rezultă din transferul activelor, reprezintă peste 20 % din activele HRE ponderate în funcție de risc, existente înainte de criză.
VI.2.3.1. Restabilirea viabilității pe termen lung a PBB
(89)
În conformitate cu dispozițiile din secțiunea 2 a Comunicării privind restructurarea, Germania a prezentat un plan de restructurare cuprinzător și detaliat care identifică motivele dificultăților financiare ale HRE și furnizează informații amănunțite cu privire la modelul de afaceri.
(90)
Potrivit planului de restructurare și informațiilor suplimentare furnizate de Germania, dificultățile HRE sunt, în principal, imputabile următorilor factori:
(a)
statutul HRE, în special al filialei sale DEPFA Bank plc de bancă finanțată exclusiv în sistem wholesale, nu și în sistem franciză, fiind astfel deosebit de dependentă de o piață financiară interbancară intactă, care a intrat temporar într-o stagnare completă după colapsul Băncii Lehman Brothers;
(b)
o problemă moștenită din trecut, creată de activele care nu prezintă o rentabilitate adecvată a investiției dacă se ia în considerare actualul lor profil de risc și
(c)
faptul că HRE a rezultat în urma unei concentrări a mai multor bănci de dimensiuni mai reduse, cu aplicații IT diferite care nu au fost integrate într-un sistem global și coordonat de gestionare a riscurilor.
(91)
Astfel cum s-a explicat anterior, restructurarea și măsurile planificate care se referă în primul rând la finanțarea băncii și la sistemele de control interne, sunt menite să asigure condițiile pentru ca problema lichidității care a adus banca în prag de insolvență să nu se poată repeta. Planul de restructurare abordează într-un mod foarte specific principalele preocupări, punând accent pe un concept mai stabil de finanțare, bazat pe obligațiuni (Pfandbrief), prin reducerea semnificativă a dependenței anterioare de piața financiară interbancară, îmbunătățirea și integrarea sistemelor IT ale băncii și prin limitarea sferei geografice de acțiune, a rețelei de sucursale și a dimensiunii absolute a societății. Încetarea altor activități și tratarea acestora, în bilanțul contabil al PBB, ca portofoliu de activități în lichidare completează, în mod logic, acest concept.
(92)
În consecință, cele două domenii de activitate rămase ale PBB vor viza doar active care sunt eligibile pentru obligațiunile garantate germane, fie sub forma obligațiunilor ipotecare („Hypothekenpfandbriefe”), fie a obligațiunilor sectorului public („öffentliche Pfandbriefe”). Argumentul că o strategie comercială mai prudentă de acest tip ar trebui să conducă la o îmbunătățire calitativă a activităților de creditare este credibil, având în vedere, în special, cerințele specifice ale Legii germane privind obligațiunile în ceea ce privește gestionarea, monitorizarea și controlul riscurilor, precum și măsurile de protecție precum impunerea unor limite pentru raportul valoare/împrumut.
(93)
La considerentul 92 al deciziei de prelungire din 24 septembrie 2010 (a se vedea considerentul 15 din prezenta decizie), Comisia își exprima îndoiala că banca poate atinge marje suficiente de profit din activitățile comerciale viitoare, în special cele din domeniul finanțării sectorului public, caracterizate de marje reduse de profit. Unele dintre activitățile anterioare ale HRE în legătură cu creditele pentru sectorul public, și anume creditele pentru investiții publice, vor continua. Totuși, activitățile CIP vor implica doar finanțări pentru produse asociate investițiilor realizate de clienți din sectorul public. Astfel, acestea se pot diferenția de activitățile de finanțare pentru buget, respectiv fonduri neangajate pentru autoritățile publice, care se caracterizează prin marje de profit deosebit de reduse. În modelul de afaceri adaptat, activitățile legate de creditele bugetare, având marje de profit scăzute, încetează (acestea reprezintă echivalentul unui procent de aproximativ 75 % din activitățile anterioare de finanțare a sectorului public), iar portofoliul rezultat este înregistrat în bilanțul contabil al PBB la rubrica activităților suspendate, astfel încât preocupările Comisiei sunt înlăturate. În plus, angajamentul Germaniei de a garanta că, în cadrul noii sale activități strategice, PBB nu va contracta noi împrumuturi cu o RAROC mai mică de 10 % într-o singură tranzacție, contribuie la înlăturarea acestor preocupări ale Comisiei.
(94)
De asemenea, Comisia menționează că menținerea CIP ca a doua ramură de activitate a PBB va elimina preocupările actorilor din piață și ale agențiilor de rating cu privire la lipsa de diversificare din partea băncilor care își limitează activitățile la o singură ramură (cunoscute sub numele de bănci „monoline”) și care sunt, prin urmare, dependente excesiv de un singur domeniu de activitate. Faptul că are două ramuri de activitate, posibil cu cicluri economice diferite, ar trebui să îi permită PBB să garanteze venituri mai stabile și previzibile și să realizeze vizibilitatea dorită pentru investitorii instituționali.
(95)
Conceptul restructurării se va concretiza într-o structură organizațională mai clară, deoarece activitățile marginale, precum activitățile de pe piețele de capital și cele de gestionare a activelor încetează, iar rețeaua de sucursale se reduce considerabil. Un număr semnificativ de birouri de vânzări au fost deja închise; potrivit modelului de afaceri mai detaliat și regional, patru dintre aceste birouri (Berlin, Hamburg, regiunea Rin/Ruhr și Stockholm) vor fi redeschise.
(96)
Planul de restructurare prevede că PBB nu își va spori în mod nejustificat prezența pe piață. Acordarea de noi împrumuturi este limitată în ambele domenii de activitate. Pe piețele sale principale, PBB vizează cote de 1-2 % pentru activitățile CIP și de 2-6 % pentru creditele imobiliare.
(97)
Comisia menționează că banca a început să se ocupe de sistemul său IT deficitar, inițial destul de eterogen și cu deficiențe grave, în special în legătură cu funcționalitatea și aplicațiile din domeniul gestionării riscurilor. În 2009, HRE a inițiat, la nivel de grup, un proiect multianual intitulat „New Evolution”, cu un buget de aproximativ 180 milioane EUR, destinat transformării mediului său IT. Proiectul va introduce diverse îmbunătățiri de sistem, în șase etape succesive. Sfera de aplicare a proiectului acoperă, inter alia, îmbunătățiri operaționale precum consolidarea sistemelor de gestionare a creditelor, îmbunătățiri ale sistemului IT de gestionare a riscurilor în ceea ce privește riscurile de credit, de piață și de lichiditate, standardizarea sistemelor de birou și creșterea exactității, detalierii și calității informațiilor și datelor. Informațiile furnizate cu privire la conținutul și evoluția procesului de transformare a sistemului IT indică faptul că problemele inițiale au fost abordate în mod corespunzător și pot fi soluționate în măsura necesară în cursul perioadei de restructurare a PBB. Comisia consideră că viitorul sistem IT va constitui o platformă funcțională și eficientă pentru gestionarea cu promptitudine și prudență a riscurilor, adecvată proceselor economice. Prin urmare, este esențial ca această platformă să fie pe deplin pusă în aplicare.
(98)
Lichiditatea, solvabilitatea și rentabilitatea PBB (29) sunt considerate a fi indicatori principali ai viabilității băncii, evaluați atât într-un scenariu de bază, cât și într-un scenariu de criză (30).
(99)
În conformitate cu planul de restructurare, PBB nu va mai beneficia de garanții de stat pentru refinanțare. Totuși, PBB rămâne o instituție finanțată în sistem wholesale, nu și în sistem franciză. Această situație este atenuată de strategia PBB de a reduce considerabil fondurile negarantate necesare și de a emite, în schimb, obligațiuni garantate, considerate ca fiind o sursă mai stabilă de finanțare.
(100)
Întrucât lipsa acută de lichidități a fost una dintre principalele cauze ale problemelor HRE care, în ultimă instanță, au condus la necesitatea unui sprijin din partea statului, planul de restructurare prevede o rezervă adecvată de numerar și lichidități, ținând seama de orice efecte care ar putea rezulta din cerințele Basel III. Această rezervă prezintă cel mai ridicat nivel la începutul perioadei de restructurare și va scădea progresiv în timp. În scenariul de bază, rezerva în numerar și lichidități va fi de aproximativ 12-17 % din bilanțul PBB până la sfârșitul anului 2011 și va atinge un nivel de aproximativ 7-17 % până la sfârșitul anului 2015. În scenariul de criză, rezerva în numerar și de lichiditate va depăși 7-10 % din bilanțul PBB până la sfârșitul anului 2011 și va atinge un nivel de aproximativ 7-10 % până la sfârșitul anului 2015. În opinia Comisiei, situația lichidităților pare să fie corespunzătoare în ambele scenarii.
(101)
Cu o rată a capitalului de rang 1 (calculată conform abordării interne Basel II bazate pe ratinguri) previzionată la 12,9 % la sfârșitul anului 2011 în scenariul de bază sau la 10,5 % în scenariul de criză, PBB este suficient capitalizată și va îndeplini cerințele minime de capital în cursul perioadei de restructurare. Potrivit ipotezelor utilizate în planul de restructurare, rata capitalului propriu de rang 1 la sfârșitul anului 2015 va fi de 12,4 % în scenariul de bază sau de 11,3 % în scenariul de criză. Totuși, reducerea ratei capitalului de rang 1 în scenariul de bază este determinată, în principal, de creșterea previzionată a activelor ponderate în funcție de risc în urma creșterii planificate, și nu de pierderi (în scenariul de bază, PBB indică un rezultat pozitiv după impozitare în perioada 2011-2015; numai în scenariul de criză PBB nu ar atinge pragul de rentabilitate după impozitare în 2011 și 2012).
(102)
Se preconizează că profitabilitatea PBB se va îmbunătăți în cursul perioadei de restructurare. Conform planului de restructurare, în scenariul de bază profitul net al PBB după impozitare va atinge [110-150] de milioane EUR în 2011 și [280-320] de milioane EUR în 2015. În 2011, acest rezultat va corespunde unei rentabilități a capitalului propriu (după impozitare) de numai 3-6 %, însă la sfârșitul perioadei de restructurare, în 2015, va corespunde unei rentabilități a capitalului propriu (după impozitare) de 8-11 %. Astfel, profitabilitatea vizată în scenariul de bază poate fi considerată ca fiind satisfăcătoare în cazul unei bănci care urmărește modelul de activitate vizat în planul de restructurare, atât din punctul de vedere al viabilității, cât și ținând seama de reprivatizarea planificată a PBB. În opinia Germaniei, în cazul PBB, profiturile nete după impozitare vor fi compensate cu pierderile din anii anteriori. Având în vedere pierderile reportate, aceasta înseamnă că PBB va înregistra pierderi în bilanț („Bilanzverluste”) până în 201[…], însă nu va mai înregistra pierderi în bilanț în 201[…], în contextul răscumpărării participării tacite.
(103)
Tabelul 1: Previzionarea profitului și pierderilor PBB, conform standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) (scenariul de bază), potrivit planului de restructurare
2011
2012
2013
2014
2015
Venituri nete din dobânzi și câștiguri similare
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Venituri nete din comisioane
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Venituri din exploatare
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provizioane pentru pierderi din împrumuturi
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Cheltuieli administrative
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Bilanț alte venituri/cheltuieli
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit/pierdere înaintea impozitării
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Impozite
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit/pierdere după impozitare
milioane EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
În evaluarea principalilor factori ai profitabilității PBB, pot fi identificate două surse de profitabilitate: în primul rând, veniturile PBB din activitățile comerciale desfășurate vor crește, iar în al doilea rând costurile de funcționare se vor reduce.
(105)
În ceea ce privește creșterea veniturilor, planul de restructurare prevede că marja medie la împrumuturi poate fi îmbunătățită, în special prin subscrierea unor întreprinderi noi și mai profitabile. În privința ramurii de activitate legate de creditele imobiliare, se preconizează că marjele nete calculate pentru portofoliile actuale vor crește de la [80-100] de puncte de bază (pb) până la [105-120] pb în 2011, [105-110] pb în 2012 și [95-100] pb ulterior. Ramura de activitate legată de creditele pentru investiții publice va genera o marjă netă de [27-35] pb pe parcursul întregii perioade de restructurare, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă a marjei nete de [6-12] pb calculată pentru portofoliul existent al activităților de credite pentru sectorul public (31). Această creștere se datorează în mare parte faptului că activitățile de credite bugetare, caracterizate prin marje deosebit de reduse, vor înceta.
(106)
Având în vedere importanța garantării unor marje de profit suficient de mari, angajamentul Germaniei potrivit căruia, în cadrul noilor activități strategice, PBB nu va contracta noi împrumuturi cu o RAROC mai mică de 10 % în fiecare tranzacție în parte, este adecvat și necesar.
(107)
În 2011 și 2012, comisioanele generate de serviciile de gestionare a activelor prevăzute pentru FMS-WM („banca rea” a HRE) reprezintă o sursă importantă de venit pentru PBB. Astfel cum se prevede în Comunicarea privind activele depreciate, pentru ca banca să se poată concentra mai bine pe restabilirea viabilității și pentru a preveni posibilele conflicte de interes, este necesar să se asigure o separare clară funcțională și organizațională între banca beneficiară și activele depreciate ale acesteia. Comisia înțelege că, atunci când a fost creată structura de încetare a activității, nu a fost posibilă întreruperea imediată a legăturilor dintre PBB și FMS-WM, în special din motive tehnice. Totuși, această situație trebuie remediată cât mai repede posibil. Din aceste considerente, Germania s-a angajat că PBB va institui independența organizațională deplină a serviciilor aferente și nu va mai furniza aceste servicii către FMS-WM după data de 30 septembrie 2013. Același lucru este valabil și în cazul refinanțării FMS-WM. De asemenea, acest angajament contribuie la asigurarea că, pe termen mediu, profitabilitatea PBB va fi obținută în mod independent și nu se va mai baza pe veniturile din onorariile asociate transferului activelor depreciate.
(108)
Comisia observă că PBB intenționează să își reducă substanțial costurile de funcționare. În cursul perioadei de restructurare, raportul cheltuieli/venituri se va îmbunătăți semnificativ, de la [64-79] % în 2011 la [32-42] % în 2015, în scenariul de bază.
(109)
PBB a adoptat o serie de măsuri de restructurare decisive care afectează baza de costuri. PBB a închis un număr semnificativ de birouri de vânzări și a efectuat reduceri de personal cu aproximativ 30 % (1 366 angajați la sfârșitul anului 2010, comparativ cu 2 000 de angajați la sfârșitul anului 2007) (32). Deși aceste măsuri vor avea un impact pozitiv asupra cheltuielilor de funcționare pe termen mediu și lung, procesul de restructurare presupune cheltuieli extraordinare pe termen scurt, în special pentru plata indemnizațiilor de disponibilizare și pensionare anticipată, a onorariilor pentru avocați și consultanți etc. În opinia Comisiei, ipoteza potrivit căreia cheltuielile de funcționare se vor stabiliza la un nivel semnificativ mai redus după finalizarea procesului de restructurare pare, așadar, credibilă.
(110)
După efectuarea transferului activelor depreciate către FMS-WM, având ca rezultat o reducere semnificativă a bilanțului, scenariul de bază indică faptul că provizioanele PBB pentru pierderi din împrumuturi sunt stabile în perioada de restructurare.
(111)
Comisia consideră că profitabilitatea vizată de PBB este, de asemenea, suficient de solidă în raport cu ipotezele din scenariul de criză, deoarece nici viabilitatea băncii și nici perspectivele reprivatizării PBB nu sunt expuse riscului. Conform planului de restructurare, în scenariul de criză PBB va înregistra pierderi de [100-125] de milioane EUR în 2011, dar la sfârșitul perioadei de restructurare, în 2015, se preconizează că PBB va înregistra profituri de [270-310] de milioane EUR. Rentabilitatea capitalului propriu (după impozitare) va fi negativă în 2011 (- [2,8-3,8] %) și în 2012, dar în acest scenariu rentabilitatea preconizată a capitalului va fi de aproximativ [9-12] % în 2015.
(112)
Tabelul 2: Previzionarea profitului și pierderilor PBB, conform standardelor internaționale de raportare financiară (IFRS) (scenariul de criză), potrivit planului de restructurare
2011
2012
2013
2014
2015
Venituri nete din dobânzi și câștiguri similare
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Venituri nete din comisioane
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Venituri din exploatare
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provizioane pentru pierderi din împrumuturi
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Cheltuieli administrative
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Bilanț alte venituri/cheltuieli
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit/pierdere înaintea impozitării
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Impozite
milioane EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit/pierdere după impozitare
milioane EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Având în vedere îmbunătățirile aduse modelului de afaceri, infrastructurii tehnice și structurii organizaționale, precum și efectele acestor îmbunătățiri asupra situației PBB în raport cu lichiditatea, solvabilitatea și rentabilitatea preconizate, Comisia consideră că planul de restructurare îndeplinește cerințele Comunicării privind restructurarea în ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung.
VI.2.3.2. Contribuția proprie/partajarea sarcinii
(114)
Comunicarea privind restructurarea prevede că beneficiarul trebuie să aibă o contribuție adecvată la cheltuielile de restructurare. Principiile sunt stabilite în secțiunea 3 din Comunicarea privind restructurarea, după cum urmează:
(a)
ajutorul de restructurare ar trebui să se limiteze la acoperirea costurilor necesare pentru restabilirea viabilității;
(b)
în scopul limitării valorii ajutorului la minimul necesar, banca beneficiară ar trebui, în primul rând, să își utilizeze propriile resurse pentru finanțarea restructurării, de exemplu, prin vânzarea de active;
(c)
costurile asociate restructurării nu ar trebui să fie suportate exclusiv de către stat, ci și de către persoanele care au investit în bancă, prin absorbirea pierderilor cu ajutorul capitalului disponibil și prin plata unei remunerații adecvate pentru intervențiile din partea statului. Obiectivul partajării sarcinii este dublu: de a limita denaturarea concurenței și de a preîntâmpina riscurile morale (33).
(115)
Îndoielile Comisiei cu privire la limitarea ajutorului la minimul necesar pentru restabilirea viabilității pe termen lung a PBB au fost înlăturate. În total, Germania a investit sau va investi aproape 10 miliarde EUR în HRE. O parte din aceste injecții de capital, și anume 2,08 miliarde EUR, va fi utilizată pentru recapitalizarea structurii de încetare a activității, FMS-WM, iar cealaltă parte de 1,59 miliarde EUR va fi transferată către FMS-WM în cursul procesului de restructurare. Aproximativ 63 % din capitalul de aproape 10 miliarde EUR rămâne la Grupul HRE.
(116)
PBB este singura entitate din cadrul Grupului HRE care se va angaja în activități noi în viitor și care, în consecință, va participa în mod activ la concurență. În scenariul de bază, ratele de capital de rangul 1 (conform metodei RBA - Basel II) sunt previzionate să ajungă la 12,9 % la sfârșitul anului 2011, cu o ușoară scădere în cursul perioadei de restructurare, până la 12,4 % la sfârșitul anului 2015. Planul de restructurare nu ridică îndoieli în privința faptului că banca va îndeplini cerințele minime de capital în perioada de restructurare. Rata capitalului de rang 1 indică o poziție puternică, totuși comparabilă cu ratele de capital ale concurenților. Ca reacție la criza financiară, se estimează, în general, că băncile vor avea rate de capital mai ridicate decât înainte. De asemenea, trebuie reținut faptul că PBB, din cauza problemelor provocate de criză, are nevoie de o bază solidă de capital pentru a convinge actorii din piață că este un partener de afaceri credibil. În opinia Comisiei, valoarea capitalului prevăzut și ratele de capital rezultate sunt considerate, așadar, ca fiind adecvate și limitate la minimul necesar.
(117)
De asemenea, HRE a beneficiat de acordarea de garanții în valoare totală de 145 miliarde EUR, din care 124 de miliarde EUR au fost utilizate efectiv. Aceste garanții au fost necesare pentru a permite băncii să își continue activitatea atunci când s-a confruntat cu problema insolvabilității, cel puțin până în momentul în care HRE și-a putut transfera activele depreciate către FMS-WM. Toate garanțiile care au fost utilizate de Grupul HRE, în valoare totală de 124 de miliarde EUR, au fost transferate structurii FMS-WM începând de la 1 octombrie 2010. Prin urmare, funcționarea PBB nu se mai bazează pe garanții de stat. Acest transfer a contribuit la asigurarea că ajutorul acordat sub formă de garanții a fost limitat la perioada minimă necesară.
(118)
Astfel cum se prevede în Comunicarea privind restructurarea, băncile beneficiare ar trebui, în primul rând, să își utilizeze propriile resurse pentru finanțarea restructurării, ceea ce, în mod normal, se întâmplă prin vânzarea de active. HRE a renunțat la o parte semnificativă a activelor sale prin transferarea către structura de încetare a activității, FMS-WM, a unei valori noționale de aproximativ 210 miliarde EUR în active, precum și a 280 miliarde EUR reprezentând instrumente derivate, reducându-și astfel bilanțul la jumătate. Totuși, această tranzacție nu a creat niciun surplus care ar fi putut contribui la finanțarea cheltuielilor de restructurare. Transferul ar trebui mai degrabă clasificat drept măsură de ajutor, deoarece prețul pe care HRE l-a primit pentru active a depășit cu aproximativ 16,2 miliarde EUR valoarea economică reală a acestora. Cu toate acestea, societatea a vândut și este pe cale să vândă mai multe participații în cadrul unor societăți [de exemplu, Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Elveția), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) și Collineo Asset Management GmbH].
(119)
HRE a plătit către SoFFin dobânzi cu privire la toate garanțiile acordate de Germania, ratele dobânzilor respective variind între 0,5 % și 0,8 % pe an. Astfel, în conformitate cu comunicarea Comisiei referitoare la aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul măsurilor adoptate în legătură cu instituțiile financiare în contextul actualei crize financiare mondiale (34) („Comunicarea privind sectorul bancar”), HRE a oferit o remunerație corespunzătoare pentru această parte a ajutorului de stat. În schimb, până în prezent, banca nu a plătit nicio remunerație pentru fondurile primite și nici pentru sprijinul privind capitalul rezultat în urma măsurii de salvare a activelor și nu poate să asigure un mecanism de recuperare adecvat pentru elementul de ajutor primit sub forma valorii transferului activelor, care a depășit valoarea economică reală a acestora.
(120)
Având în vedere situația economică de ansamblu a HRE, se poate concluziona că banca pur și simplu nu a mai putut să contribuie într-o măsură semnificativă la cheltuielile de restructurare (35). În consecință, absența contribuției proprii trebuie să fie compensată prin măsuri structurale profunde, incluse în planul de restructurare, pentru a asigura că banca și acționarii acesteia partajează în mod corespunzător sarcina salvării băncii. În general, Comisia consideră că nivelul de reducere, stabilit în planul de restructurare, în ceea ce privește dimensiunea organizațională, prezența pe piață, obiectul de activitate și dimensiunea bilanțului reprezintă, date fiind circumstanțele specifice ale acestei cauze, un substitut adecvat al absenței unei contribuții proprii adecvate.
(121)
De asemenea, trebuie reținut faptul că banca a intrat în proprietatea statului, iar compensația primită de către foștii săi acționari s-a calculat pe baza valorii societății în absența sprijinului acordat de stat (36). Acest rezultat constituie un element pozitiv din punct de vedere al ajutorului de stat și înseamnă că foștii acționari au fost eliminați și deci se poate considera că au avut o contribuție suficientă la cheltuielile de restructurare ale HRE.
(122)
În plus, în ceea ce privește titularii de creanțe subordonate ai HRE, Germania s-a angajat că HRE nu va efectua plăți discreționare către terțe părți, pentru instrumente financiare aferente profitului, asigurând astfel că deținătorii capitalului de rangul 2 vor primi compensații nesemnificative sau nu vor primi compensații pentru investiția lor și că, în acest mod, vor participa la partajarea sarcinii în aceeași măsură ca deținătorii capitalului de rangul 1.
(123)
Prin urmare, Comisia concluzionează că acționarii HRE au avut o contribuție adecvată la cheltuielile de restructurare și că, în consecință, riscul unui pericol moral este înlăturat în mod corespunzător.
VI.2.3.3. Măsurile de limitare a denaturării concurenței
(124)
În ceea ce privește măsurile care limitează denaturarea concurenței, Comunicarea privind restructurarea stabilește că, în evaluarea cuantumului ajutorului, Comisia trebuie să țină seama de nivelul de partajare a sarcinii și de poziția pe care instituția financiară o va avea pe piață după restructurare. Pe baza acestei analize ar trebui să se instituie măsuri adecvate.
(125)
Denaturările concurenței cauzate de HRE sunt semnificative. În general, statul german a efectuat sau urmează să efectueze în favoarea HRE injecții de capital însumând aproximativ 9,95 miliarde EUR (FMS-WM a primit sau urmează să primească o parte din acest capital) și să acorde garanții în valoare de 145 de miliarde EUR. De asemenea, HRE a beneficiat de o măsură de salvare a activelor, cu un element de ajutor de stat în cuantum de aproximativ 20 de miliarde EUR. Având în vedere acest sprijin considerabil din partea statului, este necesar să se realizeze o restructurare profundă a HRE.
(126)
Succesoarea HRE, PBB, va fi bine capitalizată și eliberată de sarcina acordării de împrumuturi cu risc, activitate pe care HRE o practica în trecut. A fost necesar un ajutor important pentru menținerea în activitate a PBB și pentru facilitarea scindării. În orice caz, PBB va fi o bancă mult mai mică, iar Germania a instituit suficiente măsuri de limitare a oricărei denaturări a concurenței.
(127)
În primul rând, PBB va fi o entitate economică complet diferită de fosta HRE. PBB a intrat în proprietatea statului și în prezent se află într-un proces de restructurare profundă. Rezultatul acestei restructurări este o dimensiune mult mai redusă a PBB în comparație cu dimensiunea pe care o avea HRE. După transferarea unei serii de active către FMS-WM, dimensiunea bilanțului strategic al PBB, care nu ia în considerare elementele de bilanț aflate în lichidare sau care au fost transferate în mod artificial la FMS-WM, este de aproximativ 15 % din bilanțul HRE prezentat la sfârșitul anului 2008.
(128)
În al doilea rând, Germania a prezentat Comisiei mai multe angajamente privind limitarea prezenței pe piață a PBB, care sunt descrise mai pe larg la secțiunea V. PBB va desfășura noi activități doar în două direcții, și anume credite imobiliare și credite pentru investiții publice. Aceste două ramuri de activitate nu sunt prevăzute să crească decât într-o măsură limitată în cursul perioadei de restructurare, deoarece noile activități, bilanțul și dimensiunile portofoliului trebuie să rămână în limitele definite, restricționând efectiv posibilitatea PBB de extindere pe piață și deci de denaturare a concurenței. Aceste limite de creștere impuse vor rămâne valabile cel puțin până la 31 decembrie 2013 și probabil pentru mai mult timp dacă PBB nu va fi reprivatizată până la această dată. Toate celelalte entități ale Grupului HRE trebuie să își înceteze activitatea și să își lichideze portofoliile, în special în domenii precum creditele pentru infrastructură, piețele de capital și gestionarea activelor, precum și activitățile în legătură cu creditele bugetare.
(129)
În al treilea rând, pentru a înlătura preocupările Comisiei că PBB ar putea afecta concurența și concurenții prin strategii de preț excesiv de agresive, Germania și-a luat angajamentul ca noua activitate strategică a PBB să nu includă acordarea de împrumuturi noi cu un nivel al RAROC sub 10 % la fiecare tranzacție. În opinia Comisiei, acest angajament va constitui o altă măsură eficientă împotriva denaturării nedorite a concurenței.
(130)
În al patrulea rând, activitățile PBB vor fi limitate prin impunerea de restricții referitoare la comportamentul băncii, inclusiv o interdicție privind achizițiile și o interdicție privind menționarea sprijinului statului în materialele publicitare ale PBB.
(131)
În fine, Germania s-a angajat să reprivatizeze PBB cât mai curând posibil, și anume până cel târziu la 31 decembrie 2015. Vânzarea PBB va permite Republicii Federale Germania să recupereze (o parte din) fondurile investite în HRE. În plus, Comisia menționează că reprivatizarea promptă a PBB poate oferi părților terțe oportunitatea de a o cumpăra.
VII. MONITORIZAREA
(132)
Germania s-a angajat ca punerea în aplicare a planului de restructurare a HRE, precum și îndeplinirea propriilor sale angajamente să fie monitorizate de către un administrator fiduciar de monitorizare care va prezenta rapoarte trimestriale Comisiei.
VIII. CONCLUZIE
(133)
Comisia concluzionează că măsurile analizate mai sus constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(134)
De asemenea, Comisia concluzionează că ajutorul de restructurare este compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE, cu condiția punerii în aplicare a planului de restructurare, a cărui versiune finală actualizată a fost prezentată la 14 iunie 2011, precum și a îndeplinirii angajamentelor prezentate în anexa la prezenta decizie,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Ajutorul de stat pe care Germania l-a pus și intenționează să îl pună în aplicare în favoarea Hypo Real Estate Group, constând în:
-
injecția de capital în valoare de 60 de milioane EUR, notificată la 17 aprilie 2009;
-
injecția de capital în valoare de 2,96 miliarde EUR, notificată la 3 iunie 2009;
-
injecția de capital în valoare de 3 miliarde EUR, notificată la 26 octombrie 2009;
-
injecția de capital în valoare de 1,85 miliarde EUR, notificată la 30 aprilie 2010, din care 450 de milioane EUR sub rezerva anumitor circumstanțe;
-
injecția de capital în valoare de 2,08 miliarde EUR, notificată la 10 septembrie 2010;
-
garanțiile în valoare de 35 de miliarde EUR, notificate la 30 septembrie 2008;
-
garanțiile în valoare de 52 de miliarde EUR, notificate la 17 aprilie 2009;
-
garanția în valoare de 8 miliarde EUR, notificată la 26 octombrie 2009;
-
garanția în valoare de 10 miliarde EUR, notificată la 26 octombrie 2009;
-
garanția de solvabilitate în valoare de 20 de miliarde EUR, notificată la 2 septembrie 2010;
-
garanția de plată în valoare de 20 de miliarde EUR, notificată la 10 septembrie 2010; și
-
transferul activelor către structura de încetare a activității, FMS Wertmanagement AöR, notificat la 10 septembrie 2010;
este compatibil cu piața internă, în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, având în vedere angajamentele din anexa la prezenta decizie.
Articolul 2
Începând de la data adoptării prezentei decizii, Germania transmite Comisiei rapoarte trimestriale detaliate privind măsurile luate în scopul respectării dispozițiilor conținute în prezenta decizie, conform calendarului menționat în anexa la documentul privind angajamentele.
Articolul 3
Prezenta decizie este adresată Republicii Federale Germania.
Adoptată la Bruxelles, 18 iulie 2011.