NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 670/2012
ze dne 11. července 2012,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou podle odhadu Komise zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií, které by měly přispět k dosažení politických cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti klimatu a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů tím, že se s jejich pomocí vybudují inteligentní, modernizované a plně vzájemně propojené infrastruktury, a které by měly podpořit dokončení vnitřního trhu.
(4)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. Problémy infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování by neměly vést ke zhoršování výkonnosti na straně systémů dopravy, telekomunikací a energetiky, ani ke zpomalení rozšiřování širokopásmových služeb. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé Unii, společně s neznámou poptávkou, ale i velikostí a složitostí infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu, je vhodné řešit tento problém na úrovni Unie.
(5)
Finanční nástroje, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mohou v některých případech zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu povzbudit obnovu evropského hospodářství.
(6)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020, mechanismus pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež je určena k efektivnějšímu využívání finančních prostředků Unie a k tomu, aby mezi soukromými investory vzbudila větší zájem o účast na prioritních projektech, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Rada ve svých závěrech ze dne 12. července 2011 o Aktu o jednotném trhu upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. V této souvislosti by se mělo posuzovat sdělení Komise, týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení souvisejících dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací.
(7)
Měla by být zahájena pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, jež má za cíl pomoci financovat prioritní projekty s jasnou přidanou hodnotou EU a umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v oblasti dopravní a energetické infrastruktury a v oblasti informačních a komunikačních technologií. Tento nástroj bude přínosem pro projekty s podobnými finančními potřebami a díky součinnosti mezi odvětvími by měl přinést větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, správci infrastruktury, stavební společnosti a provozovatelé, by měl poskytnout soudržný nástroj a bude se řídit požadavky trhu.
(8)
Během pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se má použít rozpočet Unie společně s financováním EIB ve formě společného nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, které vydávají projektové společnosti. Tento nástroj usiluje o zmírnění rizika souvisejícího s dluhovou službou projektu a úvěrového rizika držitelů dluhopisů do té míry, aby účastníci kapitálového trhu, jako jsou penzijní fondy, pojišťovací společnosti a jiné zainteresované strany, byli ochotni investovat do většího objemu infrastrukturních projektových dluhopisů, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(9)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB a vzhledem k tomu, že je to hlavní financující subjekt infrastrukturních projektů a na základě Smlouvy také finanční orgán EU, by Komise měla EIB do provádění pilotní fáze zapojit. Hlavní podmínky a postupy pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy by měly být stanoveny tímto nařízením. Podrobnější podmínky, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, by měly být stanoveny v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tato dohoda o spolupráci by měla být schválena Komisí a EIB v souladu s příslušným postupem.
(10)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být spuštěna co nejdříve během stávajícího finančního rámce a provedena bez zbytečného odkladu s cílem zjistit, zda a do jaké míry jsou tyto finanční nástroje ke sdílení rizika přínosem v oblasti financování infrastruktury a pro rozvoj financování projektů infrastruktury prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů.
(11)
Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přesměrování rozpočtu na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mělo být možné pro tuto iniciativu přerozdělit až 200 milionů EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 milionů EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupné rozpočtové finanční prostředky omezují jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit.
(12)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které EIB a Komise považují za vhodné, odpovídající cílům dlouhodobé politiky Unie a za uskutečnitelné. Veškeré žádosti a odpovídající rozpočtové závazky by měly být učiněny nejpozději do 31. prosince 2013. V důsledku složitosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení správní radou EIB mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(13)
Žádosti o podporu a výběr a realizace všech projektů by měly podléhat právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podporu, a měly by být prováděny takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu nebo se k existujícímu narušení nepřidávalo další.
(14)
Kromě požadavků na podávání zpráv podle bodu 49 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6) by Komise za podpory EIB měla během pilotní fáze podávat Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců po podepsání dohody o spolupráci zprávu a ve druhé polovině roku 2013 by měly Evropskému parlamentu a Radě předložit průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení by mělo být předloženo v roce 2015.
(15)
Na základě tohoto úplného nezávislého hodnocení by Komise měla vyhodnotit relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a rovněž její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie.
(16)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být zahájena v rámci přípravy nástroje pro propojení Evropy navrhovaného Komisí. Není tím dotčeno žádné rozhodnutí týkající se víceletého finančního rámce Unie po roce 2013 a případného opětovného použití prostředků získaných z dřívějších finančních nástrojů v rámci jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančních pravidlech platných pro roční rozpočet Unie.
(17)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být odpovídajícím způsobem změněna rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení s ohledem na omezenou dobu trvání pilotní fáze, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto
1)
V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2 Komise a Evropská investiční banka (EIB) předloží Evropskému parlamentu a Radě ve druhé polovině roku 2013 průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení bude předloženo v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu.
Průběžná zpráva uvedená v prvním pododstavci bude zahrnovat seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2a až 2e, s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
2)
V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“
3)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty uvedené v odst. 1 písm.a) se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu těchto projektů přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může v průběhu pilotní fáze v letech 2012 a 2013 poskytnout také finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„2a. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedený v odst. 2 třetím pododstavci je společným nástrojem Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy pomocí úvěrového posílení. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy:
a)
má formu dluhového nástroje nebo záruky od EIB podpořené rozpočtovým příspěvkem Unie na financování poskytnuté pro projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a doplňuje či podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory;
b)
zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c)
používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástroje úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
2c. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanovené v příloze IIIa. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu pro politiku informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze může nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy použít výnosy získané před 31. prosincem 2013 na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti, s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího víceletého finančního rámce, budou veškeré zbývající finanční prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.
2e. Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.“
4)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA IIIa
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 31 odst. 2c.
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Informační a komunikační technologie:
2013: až 20 milionů EUR.
Žádost o převod částek nad tuto hranici musí být podána do 31. prosince 2012 a doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částky na rok 2013 na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí ke správě příspěvku Unie a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se vrátí do rozpočtové linie CIP IKT.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizika provedeného EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizik vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástrojů projektových dluhopisů je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Příspěvek Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělen na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisy správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie CIP IKT.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou finanční prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců po podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 31 odst. 2c.
k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie či členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„14)
„nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ společný nástroj Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům a doplňuje nebo podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ve formě úvěrového posílení pro projekty společného zájmu zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů a používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
15)
„úvěrovým posílením“ zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu prostřednictvím podřízeného nástroje ve formě dluhového nástroje EIB nebo záruky EIB nebo obou z nich, podpořené příspěvkem z rozpočtu Unie.“
2)
V prvním pododstavci článku 4 se doplňují nové věty, které znějí:
„Žádosti o pokrytí v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“
3)
V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro pilotní fázi použití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„g)
během pilotní fáze v letech 2012 a 2013 finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních sítí a transevropských energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástrojů úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s těmito operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
Hlavní podmínky a postupy pro nástroj sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanoveny v příloze Ia. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí uvedené v příloze I nebo pro projekty transevropských energetických sítí přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky, na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze je možno úrok a další příjmy vytvořené nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy získané před 31. prosincem 2013 znovu použít na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizik a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.“
4)
V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g) Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu. Úplná nezávislá zpráva bude předložena v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivity výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu“.
5)
V čl. 17 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Průběžná zpráva uvedená v čl. 16 odst. 2a zahrnuje seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedeného v čl. 6 odst. 1 písm. g), s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
6)
Příloha se označuje jako příloha I a v souladu s tím se v čl. 6 odst. 1 písm. d) slova „v příloze“ nahrazují slovy „v příloze I“.
7)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA Ia
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g)
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Transevropské dopravní sítě (TEN-T):
-
2012: až 100 milionů EUR
-
2013: až do souhrnné částky 200 milionů EUR
bude přerozděleno z rozpočtu TEN-T určeného na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T uvedené v příloze I, který však nebyl využit.
Transevropské energetické sítě (TEN-E):
2013: až 10 milionů EUR.
Žádost o převod částky na rok 2012 musí být podána bezodkladně po podpisu dohody o spolupráci.
Žádost o převod na následující roky musí být podána do 31. prosince předchozího roku.
Ve všech případech musí být žádost o převod doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částek na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí dva svěřenecké účty (jeden pro projekty v rámci TEN-T, druhý pro projekty v rámci TEN-E), na nichž budou příspěvky Unie a příjmy plynoucí z příspěvků Unie. Svěřenecký účet pro TEN-T lze sloučit se svěřeneckým účtem zřízeným pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T podle přílohy I, za předpokladu, že toto opatření neohrožuje kvalitu podávání zpráv a sledování, jak je stanoveno v písmenech j) a k).
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 15 odst. 2 rozhodnout, že budou vráceny do rozpočtové linie TEN-T nebo TEN-E.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizik prováděným EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizika vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
Bez ohledu na ustanovení platná pro sdílení rizika pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T, uvedené v příloze I, vzorec sdílení rizik pro projektové dluhopisy se bude uplatňovat na uvedený nástroj včetně operací jeho stávajícího portfolia.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástroje pro projektové dluhopisy je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Poslední tranše příspěvku Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělena na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisů správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a finančních prostředků potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro TEN-T, TEN-E.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců od podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g).
(k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie a členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. července 2012.
REGULAMENTUL (UE) NR. 670/2012 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 11 iulie 2012
de modificare a Deciziei nr. 1639/2006/CE de instituire a unui program-cadru pentru inovație și competitivitate (2007-2013) și a Regulamentului (CE) nr. 680/2007 de stabilire a normelor generale pentru acordarea asistenței financiare comunitare în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 172 și articolul 173 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
după consultarea Comitetului Regiunilor,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
întrucât:
(1)
Decizia nr. 1639/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) stabilește programul cadru pentru competitivitate și inovație (PCI) cu diferite tipuri de măsuri de aplicare implementate prin programe specifice, dintre care „Programul de sprijinire a politicii în materie de tehnologia informației și comunicării (TIC)” oferă sprijin pentru întărirea pieței interne pentru produsele și serviciile TIC și produsele și serviciile create pe baza TIC și are drept scop stimularea inovației prin adoptarea mai extinsă și investiții în TIC.
(2)
Regulamentul (CE) nr. 680/2007 al Parlamentului European și al Consiliului (4) stabilește normele generale de acordare a asistenței financiare a Uniunii în domeniul rețelelor transeuropene de transport și energetice și creează, de asemenea, «instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-Transport (TEN-T)», un instrument de partajare a riscurilor.
(3)
În următorul deceniu, în conformitate cu previziunile Comisiei, va fi necesar un volum de investiții fără precedent în rețelele de transporturi, energetice, informatice și de comunicații din Europa, pentru a contribui la îndeplinirea obiectivelor strategice ale Strategiei Europa 2020, în special a obiectivelor referitoare la domeniul climei și la tranziția către o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor, cu emisii scăzute de carbon, prin dezvoltarea unor infrastructuri inteligente, îmbunătățite și pe deplin interconectate și pentru a susține finalizarea pieței interne.
(4)
Finanțarea prin împrumuturi de pe piața de capital pentru proiecte de infrastructură în Uniune nu este ușor disponibilă. Dificultățile legate de obținerea accesului la finanțare pe termen lung din partea sectorului privat sau public pentru proiectele de infrastructură nu ar trebui să conducă la o deteriorare a performanței infrastructurilor de transport, energetice și de telecomunicații și nici la o întârziere a penetrării rețelelor în bandă largă. Având în vedere fragmentarea piețelor de obligațiuni pe teritoriul Uniunii, combinată cu incertitudinile privind cererea și cu amploarea și complexitatea proiectelor de infrastructură, care necesită perioade îndelungate de pregătire, această problematică ar trebui să fie abordată la nivelul Uniunii.
(5)
Instrumentele financiare reglementate de Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (5) pot, în anumite cazuri, ameliora eficiența cheltuielilor bugetare și pot genera efecte multiplicatoare mari din perspectiva atragerii de finanțări din sectorul privat. Acest aspect prezintă relevanță în special în contextul accesului dificil la credit, al presiunilor asupra finanțelor publice și având în vedere necesitatea de a sprijini redresarea economică a Europei.
(6)
În Rezoluția din 8 iunie 2011 privind investiția în viitor: un nou cadru financiar multianual (CFM) pentru o Europă competitivă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, Parlamentul European a salutat inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte, un mecanism de partajare a riscurilor cu BEI care oferă sprijin limitat din bugetul Uniunii și care are rolul de a mobiliza fondurile Uniunii și de a atrage interesul suplimentar al investitorilor din sectorul privat de a participa la proiectele prioritare care respectă obiectivele Strategiei Europa 2020. În concluziile sale din 12 iulie 2011 referitoare la Actul privind piața unică, Consiliul a reamintit că instrumentele financiare trebuie evaluate comparativ cu instrumentele existente în ceea ce privește efectele de pârghie, riscurile care s-ar adăuga la bilanțurile autorităților publice și posibila excludere a instituțiilor private. Comunicarea Comisiei privind etapa pilot pentru inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte și evaluarea de impact aferentă, care valorifică rezultatele consultării publice, ar trebui privite în acest context.
(7)
Ar trebui să fie lansată o etapă pilot a inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte, având drept obiectiv să sprijine finanțarea proiectelor prioritare care au o valoarea adăugată clară la nivelul Uniunii și să faciliteze o implicare mai mare din partea sectorului privat în finanțarea pe termen lung a proiectelor viabile din punct de vedere economic care vizează infrastructurile din domeniul transporturilor, energiei și TIC. Instrumentul va sprijini proiectele cu nevoi similare de finanțare din diferite sectoare și, datorită sinergiilor dintre respectivele sectoare, va genera beneficii mai mari în ceea ce privește impactul asupra pieței, eficiența administrativă și utilizarea resurselor. Acesta ar trebui să reprezinte un instrument coerent la dispoziția factorilor interesați de domeniul infrastructurilor, precum finanțatorii, autoritățile publice, gestionarii de infrastructuri, societățile de construcții și operatorii și va funcționa în conformitate cu cererea de pe piață.
(8)
În etapa pilot a inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte, finanțarea de la bugetul Uniunii urmează să fie utilizată împreună cu cea oferită de BEI sub forma unui instrument comun de partajare a riscurilor utilizat pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, emise de societățile care se ocupă de proiect. Acest instrument are rolul de a atenua riscul de neplată a datoriei aferent unui proiect și riscul de credit al deținătorilor de obligațiuni în asemenea măsură încât participanții pe piața de capital, cum ar fi fondurile de pensii, societățile de asigurări și alte părți interesate, să fie dispuși să investească într-un volum mai mare de astfel de obligațiuni aferente unor proiecte de infrastructură decât ar fi posibil fără sprijinul acordat de Uniune.
(9)
Comisia ar trebui să implice BEI în punerea în aplicare a etapei pilot, datorită expertizei îndelungate a BEI și datorită faptului că BEI este principalul finanțator al proiectelor de infrastructură și organismul financiar al UE desemnat prin tratat. Termenii, condițiile și procedurile principale privind instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte ar trebui să fie prevăzute în prezentul regulament. Termenii și condițiile mai detaliate, inclusiv privind partajarea riscurilor, remunerația, monitorizarea și controlul, ar trebui să fie stabilite printr-un acord de cooperare între Comisie și BEI. Acest acord de cooperare ar trebui să fie aprobat de Comisie și de BEI în conformitate cu procedurile fiecăreia dintre ele.
(10)
Etapa pilot a inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte ar trebui să fie lansată cât mai curând posibil și să fie pusă în aplicare fără întârziere în cadrul financiar actual cu scopul de a stabili cu claritate dacă și în ce măsură astfel de instrumente financiare de partajare a riscurilor oferă o valoare adăugată pentru finanțarea infrastructurilor și pentru dezvoltarea finanțării prin împrumut de pe piața de capital pentru proiectele de infrastructură.
(11)
Etapa pilot ar trebui să fie finanțată în cadrul bugetelor 2012 și 2013 prin realocări bugetare de la programele curente din domeniile transporturilor, energiei și telecomunicațiilor. În acest scop, ar trebui să poată fi realocate pentru această inițiativă până la 200 milioane EUR de la bugetul TEN-T, până la 20 milioane EUR de la bugetul programului-cadru pentru competitivitate și inovație și până la 10 milioane EUR de la bugetul TEN-Energie (TEN-E). Fondurile bugetare disponibile limitează atât domeniul de aplicare al inițiativei, cât și numărul de proiecte care pot fi sprijinite.
(12)
BEI ar trebui să solicite fonduri bugetare pe baza unei liste de proiecte, apreciate de BEI și de Comisie ca fiind corespunzătoare, coerente cu obiectivele pe termen lung ale Uniunii și posibil de realizat. Orice astfel de solicitări și angajamentele bugetare aferente ar trebui să fie efectuate până la 31 decembrie 2013. Datorită complexității proiectelor de infrastructură de anvergură, ar trebui să fie posibil ca aprobarea efectivă de către Consiliul de administrație al BEI să se obțină la o dată ulterioară, dar nu mai târziu de 31 decembrie 2014.
(13)
Solicitarea de asistență, precum și selectarea și punerea în aplicare a tuturor proiectelor ar trebui să facă obiectul legislației Uniunii, în special în ceea ce privește ajutoarele de stat, și ar trebui să urmărească să evite crearea sau adăugarea de denaturări pe piață.
(14)
În plus față de cerințele de raportare menționate la punctul 49 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (6), Comisia, cu susținerea BEI, ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului, în etapa pilot, un raport la fiecare șase luni după semnarea acordului de cooperare și ar trebui să prezinte, de asemenea, Parlamentului European și Consiliului un raport intermediar în al doilea semestru al anului 2013. O evaluare independentă completă ar trebui să fie realizată în 2015.
(15)
Pe baza evaluării independente complete menționate mai sus, Comisia ar trebui să evalueze relevanța inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte, precum și eficacitatea acesteia în ceea ce privește creșterea volumului de investiții în proiectele prioritare și sporirea eficienței cheltuielilor Uniunii.
(16)
Etapa pilot a inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte ar trebui să fie lansată pentru a pregăti facilitatea „Conectarea Europei” propusă de către Comisie. Lansarea etapei pilot nu aduce atingere niciunei decizii privind cadrul financiar multianual al Uniunii (CFM) aplicabil după 2013 și privind posibila reutilizare a restituirilor de fonduri provenind de la instrumentele financiare în contextul negocierilor referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului anual al Uniunii.
(17)
În vederea punerii în aplicare a etapei pilot a inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte, Decizia nr. 1639/2006/CE și Regulamentul (CE) nr. 680/2007 ar trebui să fie modificate în consecință.
(18)
Pentru ca măsurile prevăzute de prezentul regulament să fie eficace, având în vedere totodată durata limitată a etapei pilot, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare datei publicării,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Modificări la Decizia nr. 1639/2006/CE
Decizia nr. 1639/2006/CE se modifică după cum urmează:
1.
La articolul 8 se adaugă următorul alineat:
„(5a) Fără a aduce atingere alineatelor (1)-(5), pentru proiectele puse în aplicare pe baza instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile pentru finanțarea proiectelor menționate la articolul 31 alineatul (2), Comisia și Banca Europeană de Investiții (BEI) prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport intermediar în al doilea semestru al anului 2013. O evaluare independentă completă este realizată în 2015.
Pe baza respectivei evaluări, Comisia evaluează relevanța inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte, precum și eficacitatea acesteia în ceea ce privește creșterea volumului de investiții în proiectele prioritare și sporirea eficienței cheltuielilor Uniunii. În considerarea respectivei evaluări, luând în calcul toate opțiunile existente, Comisia are în vedere posibilitatea de a propune modificări adecvate ale reglementărilor, inclusiv cu caracter legislativ, în special în cazul în care nivelul prevăzut al absorbției pe piață este nesatisfăcător sau în cazul în care sunt disponibile suficiente surse alternative de finanțare a datoriilor pe termen lung.
Raportul intermediar menționat la primul paragraf include o listă a proiectelor care au beneficiat de instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte menționat la articolul 31 alineatele (2a)-(2e), fiind furnizate informații referitoare la scadența obligațiunilor emise și la tipurile de investitori actuali și de investitori potențiali viitori.”
2.
La articolul 26 alineatul (2), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
„(b)
stimula inovația prin adoptarea pe scară mai largă a TIC și prin investiții în TIC și rețele în bandă largă;”.
3.
Articolul 31 se modifică după cum urmează:
(a)
alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
„(2) Proiectele menționate la alineatul (1) litera (a) au rolul de a promova inovația, transferul de tehnologie și diseminarea noilor tehnologii care sunt suficient pregătite pentru a fi lansate pe piață.
Uniunea Europeană poate acorda o subvenție pentru a contribui la bugetul proiectelor respective.
Uniunea poate, alternativ, acorda o contribuție financiară BEI în timpul etapei pilot în anii 2012 și 2013 pentru provizioane și alocare de capital pentru instrumente de împrumut sau garanții ce urmează a fi acordate de BEI din resurse proprii pe baza instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte.”;
(b)
se introduc următoarele alineate:
„(2a) Instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte menționat la alineatul (2) al treilea paragraf constituie un instrument comun al Comisiei și al BEI care oferă valoare adăugată ca intervenție a Uniunii, abordează situațiile de investiții suboptime în care proiectele nu beneficiază de finanțare adecvată din partea actorilor de pe piață și furnizează adiționalitate. Instrumentul evită denaturarea concurenței, urmărește asigurarea unui efect de multiplicare și armonizează interesele prin intermediul unei ameliorări a condițiilor de credit. Instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte:
(a)
se prezintă sub forma unui instrument de împrumut furnizat de BEI sau a unei garanții din partea BEI cu sprijinul unei contribuții de la bugetul Uniunii în favoarea finanțării acordate proiectelor din domeniile TIC și al rețelelor în bandă largă, completând sau atrăgând finanțarea din partea statelor membre sau a sectorului privat;
(b)
atenuează riscul de neplată a datoriei aferent unui proiect și riscul de credit al deținătorilor de obligațiuni;
(c)
se utilizează numai pentru proiectele a căror viabilitate financiară se bazează pe veniturile generate de proiect.
(2b) Expunerea Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, inclusiv taxele de administrare și alte costuri eligibile, nu depășește în niciun caz valoarea contribuției Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte și nu depășește scadența portofoliului subiacent de facilități de ameliorare a condițiilor de credit. Nu există o datorie ulterioară la bugetul general al Uniunii. Riscul rezidual inerent legat de operațiunile cu obligațiuni de finanțare de proiecte este întotdeauna suportat de BEI.
(2c) Termenii, condițiile și procedurile principale ale instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt prevăzute în anexa IIIa. Termenii și condițiile detaliate privind punerea în aplicare a instrumentului, inclusiv privind partajarea riscurilor, remunerația, monitorizarea și controlul acestuia, sunt stabilite printr-un acord de cooperare între Comisie și BEI. Acest acord de cooperare este aprobat de Comisie și de BEI în conformitate cu procedurile fiecăreia dintre ele.
(2d) În conformitate cu regula stabilită la litera (b) din anexa I, în 2013 poate fi utilizată o sumă de până la 20 milioane EUR din bugetul alocat în vederea aplicării politicii TIC și a rețelelor în bandă largă. Având în vedere durata limitată a etapei pilot, instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte poate reutiliza orice venituri generate înainte de 31 decembrie 2013 pentru noi instrumente de împrumut sau garanții în cadrul aceluiași instrument de partajare a riscurilor și pentru proiecte care îndeplinesc aceleași criterii de eligibilitate, cu scopul de a crește la maximum volumul investițiilor sprijinite. În cazul în care instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte nu este menținut pentru următorul cadru financiar multianual, toate fondurile rămase sunt înscrise în capitolul venituri din cadrul bugetului general al Uniunii.
(2e) În plus față de cerințele de raportare menționate la punctul 49 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară și fără a aduce atingere altor cerințe de reglementare privind raportarea, în etapa pilot, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, la fiecare șase luni, un raport cu privire la performanța instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, inclusiv privind condițiile financiare și plasarea oricăror obligațiuni de finanțare de proiecte emise.”
4.
Se adaugă următoarea anexă:
„ANEXA IIIa
Termenii, condițiile și procedurile principale privind instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte menționate la articolul 31 alineatul (2c)
BEI reprezintă un partener de partajare a riscului și gestionează contribuția Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte în numele Uniunii. Termenii și condițiile mai detaliate cu privire la punerea în aplicare a instrumentului menționat, inclusiv cele privind monitorizarea și controlul acestuia, se stabilesc printr-un acord de cooperare între Comisie și BEI, care ține cont de dispozițiile stabilite prin prezenta anexă.
(a) Facilitatea oferită de BEI
1.
Instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte va fi conceput pentru fiecare proiect eligibil ca o facilitate subordonată, care se prezintă fie sub forma unui instrument de împrumut, fie sub forma unui instrument contingent (de garantare), fie sub ambele forme, având drept obiectiv să faciliteze emiterea unei obligațiuni de finanțare de proiecte.
2.
În cazul în care BEI devine creditoare a unui proiect, drepturile care revin BEI în cadrul instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt inferioare în rang serviciului datoriei al datoriei prioritare și superioare atât capitalizării prin vânzarea de titluri, cât și oricărei finanțări conexe capitalizării.
3.
Facilitatea nu depășește 20 % din valoarea totală a datoriei prioritare.
(b) Bugetul
TIC:
2013: Până la 20 milioane EUR.
Cererea privind transferul sumelor menționate mai sus este formulată până la 31 decembrie 2012 și este însoțită de o prognoză privind necesitățile relative la contribuția programată a Uniunii.
Dacă este necesar, această prognoză poate servi ca bază pentru o reducere, în funcție de cerere, a sumei alocate în 2013, decisă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 46 alineatul (2).
(c) Contul fiduciar
1.
BEI deschide un cont fiduciar pentru a primi contribuția Uniunii, precum și veniturile rezultate de pe urma contribuției Uniunii.
2.
Având în vedere durata limitată a etapei pilot, dobânzile încasate pe baza contului fiduciar și celelalte venituri care rezultă din contribuția Uniunii, precum primele pentru garanții, marjele de risc sau de dobândă pentru sumele vărsate de BEI, se adaugă resurselor contului fiduciar. Cu toate acestea, Comisia poate decide, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 46 alineatul (2), că aceste venituri se restituie liniei bugetare aferente TIC din cadrul PCI.
(d) Utilizarea contribuției Uniunii
Contribuția Uniunii se utilizează de către BEI pentru:
1.
a constitui provizioane de risc pentru facilitățile subordonate ale portofoliului de proiecte eligibile, utilizate pentru acoperirea primei pierderi suportate, în conformitate cu normele relevante ale BEI, precum și a asigura efectuarea unei evaluări a riscurilor de către BEI în conformitate cu politicile aplicabile ale acesteia;
2.
a acoperi orice costuri eligibile fără legătură cu proiectele, asociate înființării și administrării instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, inclusiv evaluării acestuia.
(e) Partajarea riscurilor și a veniturilor
Metoda de partajare a riscurilor care rezultă de la litera (d) se reflectă printr-o partajare corespunzătoare între Uniune și BEI a remunerației pentru riscuri impuse de BEI contrapărții sale pentru fiecare facilitate din cadrul portofoliului de proiecte.
(f) Stabilirea prețurilor
Stabilirea prețului pentru facilitățile constând în obligațiuni de finanțare de proiecte se bazează pe remunerația pentru riscuri, în conformitate cu normele și criteriile relevante de referință ale BEI.
(g) Procedura de prezentare a cererilor
Cererile de acoperire a riscului în cadrul instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt adresate BEI în conformitate cu procedura standard a BEI de prezentare a cererilor.
(h) Procedura de aprobare
BEI desfășoară activități de due diligence în plan financiar, tehnic, juridic și privind riscurile și decide cu privire la utilizarea instrumentului de partajare a riscului pentru obligațiunile de finanțare de proiecte și selectează tipul adecvat de facilitate subordonată, în conformitate cu normele și criteriile sale de referință, în special orientările BEI privind politicile legate de riscul de credit și criteriile de selecție ale BEI în domeniul social, climatic și al mediului.
(i) Durata
1.
Contribuția Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte este angajată până la 31 decembrie 2013. Aprobarea efectivă a facilităților bazate pe obligațiuni de finanțare de proiecte de către Consiliul de administrație al BEI trebuie finalizată până la 31 decembrie 2014.
2.
În cazul suprimării instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte pe parcursul actualului cadru financiar multianual, soldul contului fiduciar, cu excepția fondurilor angajate și a celor necesare pentru a acoperi alte costuri și cheltuieli eligibile, sunt rambursate liniei bugetare aferente TIC din cadrul PCI.
3.
Fondurile alocate instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt vărsate către contul fiduciar relevant odată cu expirarea facilităților sau sunt rambursate, cu condiția să rămână suficiente fonduri de acoperire a riscurilor.
(j) Raportarea
Metodele de raportare anuală cu privire la punerea în aplicare a instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt convenite între Comisie și BEI.
De asemenea, Comisia, cu sprijinul BEI, prezintă Parlamentului European și Consiliului, la fiecare șase luni, un raport cu privire la punerea în aplicare, primul raport fiind prezentat în șase luni de la semnarea acordului de cooperare menționat la articolul 31 alineatul (2c).
(k) Monitorizarea, controlul și evaluarea
Comisia monitorizează punerea în aplicare a instrumentului, inclusiv prin controale la fața locului, după caz, și realizează verificări și controale în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 din 25 iunie 2002 al Consiliului privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (7).
BEI gestionează facilitățile subordonate în conformitate cu normele și procedurile proprii, inclusiv măsurile corespunzătoare de audit, control și monitorizare. De asemenea, Consiliul de administrație al BEI, în cadrul căruia Comisia și statele membre sunt reprezentate, aprobă fiecare facilitate subordonată și monitorizează administrarea BEI în conformitate cu statutul acesteia și cu directivele generale stabilite de Consiliul guvernatorilor.
Comisia și BEI prezintă Parlamentului European și Consiliului, în al doilea semestru al anului 2013, un raport intermediar privind funcționarea, în etapa pilot, a instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, pentru a optimiza concepția acestui instrument.
În 2015 se realizează o evaluare independentă completă, după aprobarea operațiunilor finale cu obligațiuni de finanțare de proiecte. Evaluarea se referă, printre altele, la valoarea adăugată a acestui instrument, la adiționalitatea față de alte instrumente de la nivelul Uniunii sau al statelor membre și față de alte forme existente de finanțare a datoriilor pe termen lung, la efectul multiplicator obținut și include o evaluare a riscurilor implicate, inclusiv crearea sau corectarea efectelor de denaturare, dacă este cazul. Evaluarea se referă, de asemenea, la impactul asupra viabilității financiare a proiectelor, la volumul, condițiile și costurile emiterii de obligațiuni, la efectul asupra piețelor de obligațiuni în general, precum și la aspecte legate de creditorul coordonator și de achizițiile publice. Evaluarea furnizează totodată, dacă este posibil, o comparație a costurilor în raport cu mijloacele alternative de finanțare a proiectelor, care includ credite bancare. În etapa pilot, fiecare proiect selectat este supus evaluării.
Articolul 2
Modificări la Regulamentul (CE) nr. 680/2007
Regulamentul (CE) nr. 680/2007 se modifică după cum urmează:
1.
La articolul 2 se adaugă următoarele puncte:
„14.
«Instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte» înseamnă un instrument comun al Comisiei și al BEI care oferă valoare adăugată ca intervenție a Uniunii, abordează situațiile de investiții suboptime în care proiectele nu beneficiază de finanțare adecvată din partea actorilor de pe piață și furnizează adiționalitate, completând sau atrăgând finanțarea din partea statelor membre sau a sectorului privat. Instrumentul evită denaturarea concurenței, urmărește asigurarea unui efect de multiplicare și armonizează interesele. Instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, prin intermediul unei ameliorări a condițiilor de credit acordate proiectelor de interes comun, atenuează riscul de neplată a datoriei aferent unui proiect și riscul de credit al deținătorilor obligațiunilor și se utilizează numai pentru proiectele a căror viabilitate financiară se bazează pe veniturile generate de proiect;
15.
«ameliorarea condițiilor de credit» înseamnă ameliorarea bonității unui împrumut aferent unui proiect printr-o facilitate subordonată, care se prezintă fie sub forma unui instrument de împrumut al BEI, fie sub forma unei garanții a BEI, fie sub ambele forme, cu sprijinul unei contribuții de la bugetul Uniunii.”
2.
La articolul 4 primul paragraf se introduce următorul text:
„Cererile de acoperire a riscurilor prin instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte prevăzut la articolul 6 alineatul (1) litera (g) se depun la BEI, în conformitate cu procedura standard de prezentare a cererilor a BEI.”
3.
Articolul 6 alineatul (1) se modifică după cum urmează:
(a)
la litera (d) se introduce următorul text:
„În 2012 și 2013 se poate realoca o sumă de până la 200 de milioane EUR pentru etapa pilot a instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte din sectorul transporturilor.”;
(b)
se introduce următoarea literă:
„(g)
în etapa pilot din anii 2012 și 2013, o contribuție financiară către BEI pentru provizioane și alocare de capital pentru instrumente de împrumut sau garanții ce urmează a fi acordate de BEI din resurse proprii în baza instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte în domeniul TEN-T și TEN-E. Expunerea Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor, inclusiv taxele de administrare și alte costuri eligibile, nu depășește în niciun caz valoarea contribuției Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte și nu depășește scadența portofoliului de facilități subiacente de ameliorare a condițiilor de credit. Nu există o datorie ulterioară la bugetul general al Uniunii. Riscul rezidual inerent legat de aceste operațiuni cu obligațiuni de finanțare de proiecte este întotdeauna suportat de BEI.
Termenii, condițiile și procedurile principale pentru instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt prevăzute în anexa Ia. Termenii și condițiile detaliate privind punerea în aplicare a instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, inclusiv privind partajarea riscurilor, remunerația, monitorizarea și controlul acestuia, sunt stabilite printr-un acord de cooperare între Comisie și BEI. Acest acord de cooperare este aprobat de Comisie și de BEI în conformitate cu procedurile fiecăreia dintre ele.
În 2012 și 2013 poate fi realocată o sumă de până la 210 milioane EUR, din care până la 200 milioane EUR pentru proiecte din domeniul transporturilor și până la 10 milioane EUR pentru proiecte din domeniul energetic, pentru instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, în conformitate cu procedura menționată la articolul 15 alineatul (2), din liniile bugetare ale instrumentului de garantare a împrumuturilor pentru proiectul TEN-T, menționat în anexa I, și, respectiv, TEN-E.
În plus față de cerințele de raportare menționate la punctul 49 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară și fără a aduce atingere altor cerințe de reglementare privind raportarea, în etapa pilot, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, la fiecare șase luni, un raport cu privire la performanța instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, inclusiv privind condițiile financiare și plasarea oricăror obligațiuni de finanțare de proiecte emise.
Având în vedere durata limitată a etapei pilot, dobânzile și alte venituri generate de instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte care sunt încasate înainte de 31 decembrie 2013 pot fi reutilizate pentru noi instrumente de împrumut sau garanții în cadrul aceluiași instrument de partajare a riscurilor și pentru proiecte care îndeplinesc aceleași criterii de eligibilitate, cu scopul de a crește la maximum volumul investițiilor sprijinite. În cazul în care instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte nu este menținut pentru următorul cadru financiar, toate fondurile rămase sunt înscrise în capitolul venituri din cadrul bugetului general al Uniunii.”
4.
La articolul 16 se adaugă următorul alineat:
„(2a) Fără a aduce atingere alineatelor (1) și (2), pentru proiectele puse în aplicare pe baza instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte menționat la articolul 6 alineatul (1) litera (g), Comisia și BEI prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport intermediar în al doilea semestru al anului 2013. În 2015 se realizează o evaluare independentă completă.
Pe baza respectivei evaluări, Comisia evaluează relevanța inițiativei Europa 2020 de emitere de obligațiuni de finanțare de proiecte, precum și eficacitatea acesteia în ceea ce privește creșterea volumului de investiții în proiectele prioritare și sporirea eficienței cheltuielilor Uniunii. În considerarea respectivei evaluări, luând în calcul toate opțiunile existente, Comisia are în vedere posibilitatea de a propune modificări adecvate ale reglementărilor, inclusiv cu caracter legislativ, în special în cazul în care nivelul prevăzut al absorbției pe piață este nesatisfăcător sau în cazul în care sunt disponibile suficiente surse alternative de finanțare a datoriilor pe termen lung.”
5.
La articolul 17 alineatul (1), se adaugă următorul paragraf:
„Raportul intermediar menționat la articolul 16 alineatul (2a) include, de asemenea, o listă a proiectelor care au beneficiat de instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte menționat la articolul 6 alineatul (1) litera (g), fiind furnizate informații referitoare la scadența obligațiunilor emise și la tipurile de investitori actuali și de investitori potențiali viitori.”
6.
Anexa se renumerotează ca anexa I, iar cuvântul „anexă” de la articolul 6 alineatul (1) litera (d) se înlocuiește cu cuvintele „anexa I”.
7.
Se adaugă următoarea anexă:
„ANEXA Ia
Termenii, condițiile și procedurile principale privind instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte menționat la articolul 6 alineatul (1) litera (g)
BEI reprezintă un partener de partajare a riscului și gestionează contribuția Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte în numele Uniunii. Termenii și condițiile mai detaliate cu privire la punerea în aplicare a instrumentului menționat, inclusiv cele privind monitorizarea și controlul acestuia, se stabilesc printr-un acord de cooperare între Comisie și BEI, care ține cont de dispozițiile stabilite prin prezenta anexă.
(a) Facilitatea oferită de BEI
1.
Instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte va fi conceput pentru fiecare proiect eligibil ca o facilitate subordonată, care se prezintă fie sub forma unui instrument de împrumut, fie sub forma a unui instrument contingent (de garantare) fie sub ambele forme, având drept obiectiv să faciliteze emiterea unei obligațiuni de finanțare de proiecte.
2.
În cazul în care BEI devine creditoare a unui proiect, drepturile care revin BEI în cadrul instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt inferioare în rang serviciului datoriei al datoriei prioritare și superioare atât capitalizării prin vânzarea de titluri, cât și oricărei finanțări conexe capitalizării.
3.
Facilitatea nu depășește 20 % din valoarea totală a datoriei prioritare.
(b) Bugetul
TEN-T:
-
2012: Până la 100 milioane EUR
-
2013: Până la valoarea cumulată de 200 milioane EUR
urmează a se realoca de la bugetul TEN-T dedicat instrumentului de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T, menționat în anexa I, care nu a fost cheltuit.
TEN-E:
2013: Până la 10 milioane EUR.
Cererea privind transferul sumei aferente anului 2012 se prezintă fără întârziere după semnarea acordului de cooperare.
Cererile de transfer aferente anilor următori se prezintă până la data de 31 decembrie a anului precedent.
În toate cazurile, cererea de transfer este însoțită de o prognoză privind necesitățile relative la contribuția programată a Uniunii.
Dacă este necesar, această prognoză poate servi ca bază pentru o reducere a sumelor, în funcție de cerere, decisă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2).
(c) Contul fiduciar
1.
BEI deschide două conturi fiduciare (unul pentru proiecte în domeniul TEN-T și altul pentru proiecte în domeniul TEN-E) pentru a primi contribuția Uniunii, precum și veniturile rezultate de pe urma contribuției Uniunii. Contul fiduciar pentru proiectele TEN-T poate fuziona cu contul fiduciar creat pentru instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T menționat în anexa I, cu condiția ca o astfel de măsură să nu afecteze calitatea raportării și monitorizării, astfel cum sunt menționate la literele (j) și (k).
2.
Având în vedere durata limitată a etapei pilot, dobânzile încasate pe baza contului fiduciar și celelalte venituri care rezultă din contribuția Uniunii, precum primele pentru garanții, marjele de risc sau de dobândă pentru sumele vărsate de BEI, se adaugă resurselor contului fiduciar. Cu toate acestea, Comisia poate decide, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 15 alineatul (2), că aceste venituri se restituie liniilor bugetare ale TEN-T sau TEN-E.
(d) Utilizarea contribuției Uniunii
Contribuția Uniunii se utilizează de către BEI pentru:
1.
a constitui provizioane de risc pentru facilitățile subordonate ale portofoliului de proiecte eligibile, utilizate pentru acoperirea primei pierderi suportate, în conformitate cu normele relevante ale BEI, precum și a asigura efectuarea unei evaluări a riscurilor de către BEI în conformitate cu politicile aplicabile ale acesteia;
2.
a acoperi orice costuri eligibile fără legătură cu proiectele, asociate înființării și administrării instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, inclusiv evaluării acestuia.
(e) Partajarea riscurilor și a veniturilor
Metoda de partajare a riscurilor care rezultă de la litera (d) se reflectă printr-o partajare corespunzătoare între Uniune și BEI a remunerației pentru riscuri impuse de BEI contrapărții sale pentru fiecare facilitate din cadrul portofoliului de proiecte.
Sub rezerva dispozițiilor privind partajarea riscurilor care vizează instrumentul de garantare a împrumuturilor pentru proiectele TEN-T, menționat în anexa I, metoda de partajare a riscurilor care se aplică obligațiunilor de finanțare de proiecte se aplică și instrumentului respectiv, inclusiv operațiunilor din portofoliul său curent.
(f) Stabilirea prețurilor
Stabilirea prețului pentru facilitățile constând în obligațiuni de finanțare de proiecte se bazează pe remunerația pentru riscuri, în conformitate cu normele și criteriile relevante de referință ale BEI.
(g) Procedura de prezentare a cererilor
Cererile de acoperire a riscului în cadrul instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt adresate BEI în conformitate cu procedura standard a BEI de prezentare a cererilor.
(h) Procedura de aprobare
BEI desfășoară activități de due diligence în plan financiar, tehnic, juridic și privind riscurile și decide cu privire la utilizarea instrumentului de partajare a riscului pentru obligațiunile de finanțare de proiecte și selectează tipul adecvat de facilitate subordonată, în conformitate cu normele și criteriile sale de referință, în special orientările BEI privind politicile legate de riscul de credit și criteriile de selecție ale BEI în domeniul social, climatic și al mediului.
(i) Durata
1.
Ultima tranșă din contribuția Uniunii la instrumentul de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte este angajată până la 31 decembrie 2013. Aprobarea efectivă a facilităților bazate pe obligațiuni de finanțare de proiecte de către Consiliul de administrație al BEI trebuie finalizată până la 31 decembrie 2014.
2.
În cazul suprimării instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte pe parcursul actualului cadru financiar multianual, soldurile conturilor fiduciare, cu excepția fondurilor angajate și a celor necesare pentru a acoperi alte costuri și cheltuieli eligibile, sunt rambursate liniilor bugetare ale TEN-T și, respectiv, TEN-E.
3.
Fondurile alocate instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt vărsate către contul fiduciar relevant odată cu expirarea facilităților sau sunt rambursate, cu condiția să rămână suficiente fonduri de acoperire a riscurilor.
(j) Raportarea
Metodele de raportare anuală cu privire la punerea în aplicare a instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte sunt convenite între Comisie și BEI.
De asemenea, Comisia, cu sprijinul BEI, prezintă Parlamentului European și Consiliului, la fiecare șase luni, un raport cu privire la punerea în aplicare, primul raport fiind prezentat în șase luni de la semnarea acordului de cooperare menționat la articolul 6 alineatul (1) litera (g).
(k) Monitorizarea, controlul și evaluarea
Comisia monitorizează punerea în aplicare a instrumentului, inclusiv prin controale la fața locului, după caz, și realizează verificări și controale în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002.
BEI gestionează facilitățile subordonate în conformitate cu normele și procedurile proprii, inclusiv măsurile corespunzătoare de audit, control și monitorizare. De asemenea, Consiliul de administrație al BEI, în cadrul căruia Comisia și statele membre sunt reprezentate, aprobă fiecare facilitate subordonată și monitorizează administrarea BEI în conformitate cu Statutul ei și cu directivele generale stabilite de Consiliul guvernatorilor.
Comisia și BEI prezintă Parlamentului European și Consiliului, în al doilea semestru al anului 2013, un raport intermediar privind funcționarea, în etapa pilot, a instrumentului de partajare a riscurilor pentru obligațiunile de finanțare de proiecte, pentru a optimiza concepția acestui instrument.
În 2015 se realizează o evaluare independentă completă, după aprobarea operațiunilor finale cu obligațiuni de finanțare de proiecte. Evaluarea se referă, printre altele, la valoarea adăugată a acestui instrument, la adiționalitatea față de alte instrumente de la nivelul Uniunii sau al statelor membre și față de alte forme existente de finanțare a datoriilor pe termen lung, la efectul multiplicator obținut și include o evaluare a riscurilor implicate, inclusiv crearea sau corectarea efectelor de denaturare, dacă este cazul. Evaluarea se referă, de asemenea, la impactul asupra viabilității financiare a proiectelor, la volumul, condițiile și costurile emiterii de obligațiuni, la efectul asupra piețelor de obligațiuni în general, precum și la aspecte legate de creditorul coordonator și de achizițiile publice. Evaluarea furnizează totodată, dacă este posibil, o comparație a costurilor în raport cu mijloacele alternative de finanțare a proiectelor, care includ credite bancare. În etapa pilot, fiecare proiect selectat este supus evaluării.”
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 11 iulie 2012.