PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 492/2010 AL CONSILIULUI
din 3 iunie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea transmisă de Comisie după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. MĂSURILE ÎN VIGOARE
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 435/2004 (2), Consiliul a impus, în urma unei anchete antidumping („ancheta inițială”), instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de ciclamat de sodiu originar din Republica Populară Chineză („China”) și din Indonezia (denumite împreună „țările vizate”).
2. ANCHETA PREZENTĂ
2.1. CEREREA DE REEXAMINARE
(2)
La 11 decembrie 2008 a fost înaintată de către Productos Aditivos S.A., unicul producător de ciclamat de sodiu din Uniune, o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor.
(3)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
2.2. INIȚIEREA
(4)
Concluzionând, după consultarea Comitetului consultativ, că existau suficiente elemente de probă pentru a justifica inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a deschis o anchetă în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază la 10 martie 2009, publicând în acest scop un aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3) („aviz de inițiere”).
2.3. PERIOADA DE ANCHETĂ
(5)
Ancheta privind probabilitatea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada de la 1 ianuarie 2008 până la 31 decembrie 2008 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a acoperit perioada de la 1 ianuarie 2005 până la sfârșitul PAR („perioada luată în considerare”).
3. PĂRȚILE VIZATE DE PREZENTA ANCHETĂ
(6)
Comisia a informat în mod oficial producătorul solicitant din Uniune, importatorii, furnizorii și utilizatorii cunoscuți, producătorii-exportatori cunoscuți din China și Indonezia și autoritățile țărilor vizate cu privire la inițierea reexaminării în perspectiva expirării măsurilor.
(7)
Părțile interesate au avut ocazia de a-și prezenta, în scris, punctul de vedere și de a solicita să fie audiate în termenele stabilite în avizul de inițiere, dar niciuna dintre ele nu a adresat o astfel de solicitare Comisiei.
(8)
Comisia a trimis chestionare tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din China și din Indonezia. Două societăți din China, aparținând amândouă grupului Rainbow Rich Industrial Ltd cu sediul în Hong Kong și două societăți din Indonezia și-au manifestat intenția de a coopera și au răspuns la chestionarul cu privire la dumping.
(9)
Alți doi producători chinezi, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited și Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited și-au manifestat existența. Ancheta inițială a constatat că respectivele societăți nu practicau dumpingul pe piața Uniunii. Prin urmare, Fang Da Food Additive (Shenzhen) și Fang Da Food Additive (Yan Quan) nu sunt supuși prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor.
4. VERIFICAREA INFORMAȚIILOR PRIMITE
(10)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau a probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:
4.1.
PRODUCĂTORI-EXPORTATORI DIN REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen;
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing;
-
și societatea afiliată Rainbow Rich Industrial Ltd (Hong Kong).
4.2.
PRODUCĂTORI-EXPORTATORI DIN INDONEZIA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung;
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PRODUCĂTORUL INDUSTRIAL DIN UNIUNE:
-
Productos Aditivos SA, Spania.
4.4.
IMPORTATOR/COMERCIANT INDEPENDENT:
-
Beneo Palatinit GmbH, Germania.
4.5.
UTILIZATOR:
-
Schweppes International Ltd, Țările de Jos.
5. INFORMAREA PĂRȚILOR
(11)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a prevăzut recomandarea instituirii unor taxe antidumping pentru importurile de ciclamat de sodiu originar din China și din Indonezia.
(12)
În conformitate cu prevederile din regulamentul de bază, li s-a acordat părților un termen pentru a-și formula observațiile cu privire la informațiile comunicate.
(13)
Observațiile prezentate oral și în scris de către părți au fost examinate și, după caz, constatările definitive au fost modificate în consecință.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(14)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în ancheta inițială, și anume ciclamatul de sodiu (denumit în continuare „CS”), originar din China și din Indonezia (denumit în continuare „produsul în cauză”), încadrat în prezent la codul NC ex 2929 90 00.
(15)
După cum s-a stabilit în ancheta inițială și s-a confirmat în reexaminarea actuală, ciclamatul de sodiu este un produs de bază utilizat ca aditiv alimentar, autorizat în Uniunea Europeană și în multe alte țări ca îndulcitor în alimentele și băuturile hipocalorice și dietetice. Acesta este utilizat pe scară largă ca aditiv de către industria alimentară, precum și de către producătorii de îndulcitori de masă hipocalorici și dietetici. Industria farmaceutică utilizează, de asemenea, cantități mici din acesta.
2. PRODUSUL SIMILAR
(16)
S-a demonstrat, la fel ca în ancheta inițială, că produsul în cauză produs în China și în Indonezia și vândut în Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice și este destinat acelorași utilizări ca și produsul fabricat și vândut de către solicitant pe piața Uniunii sau ca și cel fabricat și vândut pe piața internă din Indonezia, care a servit, de asemenea, ca țară analogă în scopul stabilirii valorii normale pentru China.
(17)
În consecință, toate aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI
1. OBSERVAȚII PRELIMINARE
(18)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă există sau nu dumping și, după caz, dacă expirarea măsurilor riscă sau nu să determine continuarea sau reapariția dumpingului. În contextul anchetei întreprinse în cadrul respectivului articol se amintește că tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) nu face obiectul niciunei reexaminări.
(19)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, se aplică aceeași metodologie generală ca și cea folosită în ancheta inițială, cu condiția ca circumstanțele să rămână aceleași. Pentru a stabili probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, în conformitate cu metoda standard, eșantionarea tranzacțiilor a fost efectuată prin colectare de date din patru luni diferite, care corespund, fiecare, ultimei luni dintr-un trimestru, din cursul PAR. Rezultatul a fost verificat și prin analizarea unor alte tranzacții. Niciun operator nu a protestat împotriva acestei abordări.
(20)
Potrivit statisticilor bazei de date Eurostat, în timpul PAR, au fost importate în Uniune între 3 000 și 5 000 de tone din produsul în cauză. Din acestea, peste 90 % proveneau din China, iar restul din Indonezia. În practică, nu a fost înregistrat niciun import provenind din alte țări.
2. IMPORTURILE CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING ÎN CURSUL PERIOADEI DE ANCHETĂ
2.1. REPUBLICA POPULARĂ CHINEZĂ
2.1.1. Țară analogă
(21)
Cu excepția societăților cărora le-a fost acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală pentru China a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(22)
În cadrul anchetei anterioare, Indonezia a fost folosită drept țară cu o economie de piață adecvată, în scopul stabilirii valorii normale pentru China.
(23)
Această alegere a fost propusă de Comisie în avizul de inițiere și niciuna dintre părțile interesate nu s-a opus acestei alegeri în termenele prevăzute pentru aceasta.
(24)
Prețurile indoneziene au fost considerate drept prețuri de substituție rezonabile pentru prețurile chinezești, în măsura în care Indonezia dispune de o piață internă competitivă, cu un volum crescând de importuri din China și pe care operează cel puțin șase producători. Se pare, în plus, că produsul care face obiectul anchetei este produs numai în Uniune, în China și în Indonezia. Nicio probă contrară nu a fost prezentată în cursul prezentei anchete.
(25)
În consecință, Indonezia a fost utilizată ca o țară cu economie de piață analogă în scopul prezentei reexaminări.
2.1.2. Producători-exportatori chinezi cooperanți
2.1.2.1. Observații preliminare
(26)
Astfel cum se arată la considerentul 8, doi producători aparținând aceluiași grup bazat în Hong Kong, „Rainbow Rich Industries”, au cooperat la prezenta reexaminare. Aceștia reprezintă peste jumătate din exporturile către Uniune în timpul PAR. Fără a ține seama de volumurile de producție și de vânzări ale societăților care nu sunt vizate de proceduri, producătorii cooperanți au reprezentat peste trei sferturi din producția chineză totală și aproape jumătate din capacitatea acesteia. Reprezentativitatea în ceea ce privește exportul către Uniune a depășit 80 %. Ținând seama de nivelul de cooperare, informațiile detaliate primite din partea exportatorilor cooperanți au fost utilizate ca sursă pentru evaluarea probabilității de continuare sau de reapariție a dumpingului prejudiciabil din partea Chinei.
(27)
Una dintre societățile cooperante, Golden Time Enterprises (Shenzhen), a exportat cantități semnificative către Uniune în timpul PAR, în timp ce societatea sa afiliată, Jintian Enterprises (Nanjing) nu a exportat către UE de la instituirea măsurilor. Datele colectate în timpul vizitei de verificare la fața locului a societății care nu exporta, Jintian Enterprises (Nanjing), au permis, totuși, o perspectivă mai detaliată a pieței interne din China, unde societatea deține o parte importantă din cota de piață și din capacitatea instalată.
(28)
În timpul anchetei, o societate chineză a afirmat că principalii producători chinezi se reunesc cu regularitate pentru a fixa un preț de referință pentru piața internă din China. Dată fiind poziția dominantă a respectivilor producători, acest acord permite menținerea cu succes a prețurilor interne chinezești la un nivel relativ ridicat.
2.1.2.2. Valoarea normală
(29)
Valoarea normală pentru Golden Time Enterprises (Shenzhen) a fost determinată ca fiind prețul mediu ponderat al tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs în cauză, efectuate în cursul PAR, plătit sau plătibil de către clienți independenți.
2.1.2.3. Prețul de export
(30)
Prețul de export către Uniune al societății Golden Time Enterprises (Shenzhen) a fost prețul real al produsului, plătit sau plătibil atunci când este vândut la export către UE, ajustat în mod corespunzător.
2.1.2.4. Compararea prețurilor
(31)
Pentru fiecare tip de produs în cauză, valoarea normală medie ponderată și prețul mediu de export ponderat au fost comparate la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare. În conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază și în scopul asigurării unei comparații corecte, au fost luate în considerare diferențele constatate în privința factorilor despre care s-a pretins și s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. S-au operat ajustări pentru costul transportului terestru și maritim, costul asigurării, al creditului, al manipulării și al ambalării.
2.1.2.5. Marja de dumping
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping per tip de produs a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețurilor de export, în aceeași etapă de comercializare. Această comparație a evidențiat existența unui dumping în cursul PAR, la un nivel considerabil mai mare decât cel constatat în cadrul anchetei inițiale. Marja de dumping medie ponderată, exprimată ca procent din valoarea CIF la frontiera Uniunii, a depășit 30 % pentru Golden Time Enterprises.
2.1.3. Alți producători-exportatori chinezi
2.1.3.1. Observații preliminare
(33)
Celelalte importuri din China au reprezentat mai puțin de 5 % din consumul Uniunii.
(34)
Concluziile Comisiei cu privire la ceilalți producători-exportatori chinezi s-a bazat pe datele colectate în timpul anchetei, precum și pe statisticile oficiale Eurostat.
2.1.3.2. Valoarea normală
(35)
Valoarea normală pentru exportatorii chinezi care nu au cooperat a fost determinată ca fiind prețul mediu ponderat al vânzărilor interioare, aplicat de către producătorii indonezieni cooperanți și plătit de către clienții independenți.
2.1.3.3. Prețul de export
(36)
Prețul de export pentru exportatorii chinezi care nu au cooperat a fost stabilit pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În absența unor alte informații mai fiabile, acesta a fost calculat pe baza prețului mediu la import CIF la frontiera Uniunii obținut din statisticile Eurostat privind importurile din cursul PAR.
2.1.3.4. Compararea prețurilor
(37)
Prețul mediu de export ponderat, calculat pentru ceilalți exportatori chinezi, a fost comparat cu valoarea normală medie ponderată a producătorilor indonezieni verificați, la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare.
(38)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costul transportului terestru și maritim, costul asigurării, al manipulării și al ambalării. În absența unor informații mai fiabile, ajustările s-au bazat pe costurile verificate ale exportatorului chinez cooperant.
2.1.3.5. Marja de dumping
(39)
Marja de dumping a fost calculată ca fiind diferența dintre valoarea normală, astfel cum a fost calculată în considerentul 35, și prețul de export, astfel cum este indicat în considerentul 36. Rezultatele astfel obținute indică o continuare clară a practicilor de dumping în timpul perioadei de validitate a măsurilor, cu o marjă de dumping care depășește 5 %.
2.1.4. Concluzii privind dumpingul din partea Chinei
(40)
În lumina celor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea Chinei a continuat în perioada aplicării măsurilor.
2.2. INDONEZIA
2.2.1. Observații preliminare
(41)
Astfel cum se indică în considerentul 8, doi producători au cooperat la prezenta reexaminare, PT Golden Sari și PT Tunggak Waru Semi. Reprezentativitatea lor în ceea ce privește exportul către Uniune s-a situat între 40 % și 60 % în timpul PAR (4).
(42)
Datele colectate de către Comisie au arătat că există cel puțin patru alți producători ai produsului în cauză în Indonezia. Conform acestor date, producătorii cooperanți reprezentau aproximativ o treime din producția și din capacitatea totală din Indonezia. Prin urmare, cooperarea Indoneziei la prezenta reexaminare a fost redusă.
(43)
În lumina celor de mai sus și în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, informațiile privind prețurile naționale, prețurile de export către alte țări, producția și capacitatea în Indonezia ale producătorilor-exportatori indonezieni care nu au cooperat au fost bazate de cele mai bune date disponibile, inclusiv pe plângeri și pe informații aflate la dispoziția publicului. Autoritățile indoneziene competente au fost informate cu privire la aplicarea articolului 18 și a motivelor aferente. Autoritățile indoneziene nu au făcut niciun comentariu în această privință.
(44)
Dintre cei doi cooperanți, numai unul, PT Golden Sari, a exportat către Uniune în timpul PAR. În timp ce nu s-a putut stabili nicio marjă de dumping pentru PT Tunggak Waru Semi, dat fiind că această societate nu a exportat către Uniune în timpul PAR, datele acesteia au fost, totuși, utilizate pentru a obține informații, printre altele, privind producția, capacitățile și exporturile către piețe terțe, ceea ce a permis obținerea unor indicații mai detaliate despre piața internă indoneziană, precum și despre piața indoneziană de export.
2.2.2. Producători exportatori indonezieni cooperanți
2.2.2.1. Valoarea normală
(45)
Valoarea normală a fost calculată pentru PT Golden Sari ca fiind prețul mediu ponderat al tuturor vânzărilor interne ale tipului de produs în cauză, efectuate în cursul PAR, plătit sau plătibil de către clienți independenți.
2.2.2.2. Prețul de export
(46)
Prețul de export pentru PT Golden Sari a fost stabilit pe baza prețurilor de export efectiv plătite sau plătibile pe durata PAR de către clienții independenți din Uniune.
2.2.2.3. Compararea prețurilor
(47)
Valoarea normală medie ponderată a fost comparată cu prețul mediu ponderat de export al produsului în cauză către Uniune, la nivelul franco fabrică și în aceeași etapă de comercializare.
(48)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costul transportului internațional, costul asigurării, al transportului interior, al ambalării și al creditului.
2.2.2.4. Marja de dumping
(49)
Rezultatul comparației dintre valoarea normală și prețul de export a arătat că societatea PT Golden Sari nu a recurs la niciun fel de dumping pe durata PAR.
2.2.3. Alți producători-exportatori indonezieni
2.2.3.1. Observații preliminare
(50)
Astfel cum se arată la considerentul 43, datorită nivelului scăzut de cooperare al Indoneziei, marja de dumping a exportatorilor care nu au cooperat a fost determinată în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, și anume pe baza datelor disponibile.
2.2.3.2. Valoarea normală
(51)
Valoarea normală a fost calculată ca fiind valoarea normală medie ponderată care a fost calculată pentru cei doi producători cooperanți.
2.2.3.3. Prețul de export
(52)
În absența unor alte informații mai fiabile, prețul de export pentru exportatorii indonezieni care nu au cooperat a fost calculat pe baza prețului mediu la import CIF la frontiera Uniunii obținut din statisticile Eurostat privind importurile din cursul PAR.
2.2.3.4. Compararea prețurilor
(53)
Prețul mediu ponderat de export către Uniune astfel obținut pentru Indonezia a fost comparat, la nivelul franco fabrică, cu valoarea normală medie ponderată stabilită pentru producătorii indonezieni cooperanți.
(54)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În acest sens, s-au operat ajustări în ceea ce privește costul transportului internațional, costul asigurării, al transportului interior, al manipulării, al ambalării și al creditului.
2.2.3.5. Marja de dumping
(55)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export, astfel cum a fost stabilită mai sus, a demonstrat existența unui dumping. Marja de dumping astfel stabilită, exprimată ca procent din prețul de import CIF frontieră a Uniunii, se apropia de 30 %.
2.2.4. Concluzii privind dumpingul din partea Indoneziei
(56)
În lumina celor de mai sus, se concluzionează că, în perioada aplicării măsurilor, dumpingul din partea unei părți semnificative a producătorilor indonezieni a continuat.
3. EVOLUȚIA IMPORTURILOR ÎN CAZ DE ABROGARE A MĂSURILOR
(57)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare împotriva Chinei și Indoneziei.
(58)
Pentru a stabili dacă dumpingul ar fi susceptibil de a reapare, în cazul abrogării măsurilor, Comisia a examinat informațiile disponibile privind situația exportatorilor și condițiile pieții. Analiza s-a bazat, în principal, pe informațiile furnizate de răspunsurile producătorilor cooperanți la chestionare și verificate cu ocazia vizitelor de verificare la fața locului. Alte surse de informații au fost, de asemenea, utilizate, precum statisticile Eurostat privind importurile și statisticile oficiale ale țărilor vizate referitoare la exporturi și la piață.
3.1. CHINA
3.1.1. Observații preliminare
(59)
După cum se arată la considerentul 26, producătorii cooperanți au reprezentat mai mult de trei sferturi din producția chineză pe durata PAR. Întrucât nivelul de cooperare este ridicat, s-a considerat că se pot colecta informații fiabile privind exporturile produsului în cauză către Uniune pe durata PAR direct de la producătorul-exportator. În mod mai general, datele referitoare la piața internă chineză au fost colectate de la ambii producători verificați.
(60)
Se reamintește că ancheta a arătat că dumpingul practicat de societățile chinezești care fac obiectul prezentei reexaminări a fost menținut la un nivel considerabil mai ridicat decât cel stabilit în cursul anchetei inițiale.
3.1.2. Capacități neutilizate și stocuri
(61)
Potrivit datelor colectate de către Comisie în timpul anchetei, capacitatea de producție liber disponibilă a societăților vizate de prezenta reexaminare în China este de câteva ori mai mare decât capacitatea pieții Uniunii. Ancheta a arătat că, în China, consumul intern nu este susceptibil de a absorbi în măsură semnificativă această capacitate suplimentară.
(62)
Un producător chinez a susținut că avea intenția să-și reducă în mod considerabil capacitatea de producție după PAR. Cu toate acestea, nu a fost furnizat niciun element de probă concret în acest sens. Chiar dacă aceasta s-ar putea traduce, în mod teoretic, printr-o scădere a capacităților chineze, ceilalți producători chinezi ar putea fi incitați să sporească utilizarea capacităților lor liber disponibile pentru a compensa deficitul care s-ar creea la nivelul exporturilor din China.
(63)
În plus, capacitatea altor piețe ale țărilor terțe de a absorbi volumele suplimentare considerabile de importuri chinezești este limitată. Pentru început, mai multe țări mari nu importă produsul în cauză din motive reglementare (între altele Statele Unite, India, Japonia, Mexic, Coreea de Sud, întregul Orient Mijlociu). În plus, conform informațiilor colectate în timpul anchetei, celelalte piețe destul de importante pentru ciclamatul de sodiu (America de Sud, Africa de Sud și Asia) nu sunt susceptibile de a se dezvolta în mod semnificativ în următorii ani. Prin urmare, piața Uniunii ar rămâne o piață cheie pentru produs, atractivă nu numai din cauza dimensiunii ei, ci și datorită existenței unor circuite de distribuție bine cunoscute, bine implantate pentru a importa produsul.
(64)
În sfârșit, s-a examinat posibilitatea afectării capacității excedentare pentru fabricarea altor produse în cadrul societăților vizate. Această posibilitatea nu ar fi, totuși, de dorit, deoarece producătorii verificați nu fabrică niciun alt produs în cantități importante și nu există nicio dovadă că ceilalți producători chinezi de ciclamat de sodiu ar putea să treacă cu ușurință la alte produse.
(65)
Elementele de mai sus indică o continuare probabilă a volumelor importante de exporturi din China către Uniune, în cazul în care măsurile ar fi abrogate.
3.1.3. Relația dintre prețurile practicate în Uniune și prețurile practicate pe piața internă chineză
(66)
Comisia a observat că volumul ridicat de importuri din China către Uniune a fost realizat la prețuri mai scăzute decât cele practicate pe piața internă chineză. Prețul de vânzare al respectivelor importuri, dat fiind nivelul și cota de piață a importurilor chinezești care fac obiectul unui dumping, trebuie să fie considerat ca fiind prețul de referință în Uniune: ceilalți exportatori chinezi care doresc să intre pe piață cu cantități semnificative s-ar alinia, după toate probabilitățile, la aceste prețuri reduse - practicând în acest fel dumpingul.
3.1.4. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile practicate pe piața internă chineză
(67)
Comisia a comparat prețurile chineze verificate la exportul către țări terțe cu prețurile interne chineze verificate, în vederea examinării mai îndeaproape a politicii de prețuri adoptate de către exportatorii chinezi în cazul suprimării măsurilor.
(68)
S-a remarcat că prețurile la export către țări terțe erau în mod sistematic mai mici decât prețurile interne și că erau corespunzătoare cu prețurile la export către UE, punând în evidență un comportament de dumping care se dovedește a fi structural în acest sector în China.
3.1.5. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și nivelul prețului din cadrul Uniunii
(69)
Comisia a comparat prețurile chineze la export către țări terțe cu prețurile aplicate în Uniune, pentru a stabili dacă exportatorii ar putea fi incitați să-și reorienteze exporturile către Uniune în cazul suprimării măsurilor.
(70)
Prețurile chineze de export către țările terțe au fost, în general, corespunzătoare cu nivelul prețurilor din cadrul Uniunii. Aceasta confirmă faptul că exportatorii chinezi nu sunt susceptibili de a-și reorienta exporturile destinate UE către alte piețe.
3.1.6. Concluzii privind China
(71)
Evaluarea factorilor mai sus-menționați a demonstrat că exportatorii care fac obiectul reexaminării au continuat să exporte volume foarte importante din produsul în cauză către Uniune, la prețuri de dumping. Exporturile chinezești către alte țări terțe sunt realizate, de asemenea, la prețuri de dumping, punând în evidență un comportament structural de dumping. Prețurile interne chineze sunt ridicate și nu există indicii că vor scădea într-un viitor previzibil. Ținând cont de importanta capacitate liber disponibilă a exportatorilor chinezi, de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate și de atractivitatea pieței UE, producătorii-exportatori chinezi ar putea fi, prin urmare, incitați să orienteze volume și mai mari la prețuri de dumping către piața Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate.
(72)
După examinarea datelor și informațiilor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea Chinei este susceptibil de a continua sau de a reapare în cazul expirării măsurilor.
3.2. INDONEZIA
3.2.1. Observații preliminare
(73)
Astfel cum se explică în considerentul 42, producătorii cooperanți au reprezentat o minoritate din producția și din capacitățile indoneziene și, în consecință, s-a aplicat articolul 18.
(74)
Se reamintește, de asemenea, că ancheta a concluzionat că Indonezia a continuat să practice dumpingul în timpul PAR din partea producătorilor care nu au cooperat.
3.2.2. Capacități neutilizate și stocuri
(75)
În timpul reexaminării, s-a stabilit că, în Indonezia, capacitatea totală liber disponibilă reprezintă peste trei sferturi din mărimea pieței Uniunii. Chiar dacă s-ar exclude exportatorul cooperant, capacitatea liberă restantă ar continua să reprezinte aproape o jumătate din piața Uniunii. Statisticile indoneziene oficiale arată că producătorii indonezieni par să piardă cote de piață în fața politicii tarifare agresive a concurenților lor chinezi, atât pe piața internă, cât și pe piața internațională. Prin urmare, este probabil ca, în viitorul apropiat, capacitatea liber disponibilă din Indonezia să crească și mai mult.
(76)
S-a examinat posibilitatea ca, în Indonezia, capacitatea totală liber disponibilă să poată fi absorbită de vânzări către țări terțe, dar, după cum s-a concluzionat în considerentul 63, piețele țărilor terțe nu sunt susceptibile de a absorbi în mod semnificativ capacitatea excedentară disponibilă. S-a examinat, de asemenea, posibilitatea absorbirii capacității excedentare de vânzările pe piața internă. Cu toate acestea, după cum s-a precizat anterior, conform datelor oficiale indoneziene, cota de piață a producătorilor indonezieni pe piața internă este în scădere sub presiunea importurile din China. În sfârșit, a fost analizată posibilitatea unui transfer de producție către alte produse similare; din același motiv ca și cel prevăzut în considerentul 64, utilizarea capacității excedentare într-un astfel de mod este puțin probabilă.
(77)
În concluzie, importanta capacitate (crescândă) disponibilă în Indonezia ar fi, în largă măsură, reorientată către Uniune, dacă măsurile ar fi abrogate.
3.2.3. Relația dintre prețurile practicate în Uniune și prețurile practicate pe piața internă indoneziană
(78)
Prețurile practicate pe piața internă indoneziană sunt mai ridicate decât prețurile practicate pe piața Uniunii, în ciuda presiunii crescânde exercitate de exporturile chinezești pe piața indoneziană. Ținând cont de prețurile scăzute ale importurilor chineze în Uniune pentru un produs mai curând omogen, respectivele prețuri ar constitui prețul de referință la care s-ar alinia, după toate probabilitățile, exportatorii indonezieni, practicând astfel dumpingul, în cazul expirării măsurilor. Acest considerent se aplică atât exportatorilor cooperanți, cât și celor care nu cooperează.
(79)
Dacă măsurile expiră numai pentru Indonezia și nu și pentru China, piața Uniunii ar fi încă mai atractivă pentru producătorii indonezieni, din punct de vedere al prețurilor. Într-adevăr, în absența taxelor antidumping, aceștia ar fi în măsură să-și mărească prețurile pentru a profita de taxa antidumping pe care exportatorii chinezi ar trebui să continue să o achite. Ar trebui adăugat că, în cadrul unui scenariu similar privind nivelul prețurilor și diferențelor de prețuri ale exportatorilor chinezi și indonezieni, observat în cursul anchetei inițiale, aceștia din urmă au exportat volume considerabile către UE.
(80)
În sfârșit, s-ar cuveni să se noteze, de asemenea, că exporturile indoneziene către UE au scăzut în mod semnificativ după instaurarea măsurilor, ceea ce ar întări concluzia că exportatorii indonezieni nu sunt capabili sau doritori să vândă cantități semnificative pe piața UE la prețuri care nu fac obiectul unui dumping.
3.2.4. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile practicate pe piața internă indoneziană
(81)
În ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți, s-a constatat că prețurile lor verificate de export sunt mai mari decât prețurile interne indoneziene.
(82)
Cât despre exportatorii care nu au cooperat, nu a fost posibil să se obțină date individuale în timpul anchetei. Statisticile indoneziene oficiale disponibile privind prețurile medii de export ale tuturor exporturilor indoneziene par să fie inexacte în cantități absolute, supraestimând în mod considerabil prețurile de export. Cu toate acestea, putem deduce din aceleași statistici că prețurile de export către țări terțe par să fie inferioare prețurilor de export către Uniune. Acest lucru ar indica, cel puțin pentru o parte considerabilă din exporturile indoneziene către țări terțe, că acestea ar face, de asemenea, obiectul unui dumping. În orice caz, statisticile indoneziene privind exporturile indică o scădere netă a volumelor exportate, subliniind faptul că, la nivelul actual al prețurilor, exportatorii indonezieni suferă din cauza concurenței chineze.
3.2.5. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile din Uniune
(83)
În ceea ce privește producătorul cooperant, s-a constatat că prețurile de export către țările terțe au fost, în general, mai mari decât nivelurile de prețuri din Uniune. Cu toate acestea, în privința celorlalți producători indonezieni, statisticile indoneziene oficiale disponibile sugerează contrariul. Acest lucru indică faptul că, pentru o parte considerabilă din exportatorii indonezieni, practica dumpingului există, de asemenea, la exportul către țările terțe.
(84)
Această diferență de preț între prețurile de export către Uniune și prețurile de export către restul lumii subliniază faptul că exportatorii indonezieni sunt incitați să-și orienteze exporturile către Uniune. Această concluzie ar fi întărită în cazul în care măsurile privind importurile din China ar expira.
3.2.6. Concluzii privind Indonezia
(85)
Evaluarea factorilor menționați a demonstrat că exporturile indoneziene au fost, într-o mare măsură, realizate la prețuri de dumping în Uniune și pe piețele din țările terțe, punând în evidență un model structural de dumping. Ținând cont de importanta capacitate liber disponibilă a exportatorilor indonezieni, de absența unor alte piețe suficient de importante pentru a absorbi această capacitate și de atractivitatea pieței UE, producătorii-exportatori indonezieni ar putea fi, prin urmare, incitați să orienteze volume mari la prețuri de dumping către piața Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate.
(86)
După examinarea datelor și informațiilor de mai sus, se concluzionează că dumpingul din partea Indoneziei este susceptibil de a continua sau de a reapare în cazul expirării măsurilor.
4. COMENTARII FORMULATE ÎN URMA COMUNICĂRII INFORMAȚIILOR
(87)
Autoritățile indoneziene nu au comunicat nicio reacție în termenele acordate la notificarea faptului că producătorilor care nu au cooperat li s-ar putea aplica articolul 18. Cu toate acestea, în urma comunicării informațiilor, autoritățile indoneziene, precum și unul dintre producătorii indonezieni cooperanți au afirmat că cei doi producători indonezieni cooperanți reprezintă un segment considerabil din industria indoneziană. Părțile au susținut că, drept rezultat, gradul de cooperare al Indoneziei ar trebui să fie considerat ca fiind semnificativ, iar articolul 18 nu ar trebui să se aplice. Mai mult, părțile mai sus-menționate au afirmat că, întrucât mai mulți producători indonezieni nu exportaseră către Uniune în cursul PAR, aceștia nu erau în măsură să coopereze. În sfârșit, s-a afirmat că, întrucât unul dintre producătorii cooperanți reprezintă o parte foarte importantă din exporturile indoneziene, producătorii cooperanți în cauză ar trebui să fie considerați ca fiind reprezentativi pentru aceasta, iar faptul că nu s-a constatat practicarea dumpingului de către această societate ar trebui să ducă la suprimarea măsurilor pentru Indonezia.
(88)
Ar trebui să se specifice faptul că articolul 18 nu a fost aplicat producătorilor cooperanți, ale căror date au fost luate pe deplin în considerare în cursul anchetei. Cât despre aplicarea articolului 18 la restul producătorilor indonezieni, este de înțeles că, în absența unor informații de la aceste părți, serviciile Comisiei nu au altă opțiune decât de a se baza pe cele mai bune informații disponibile. Se cuvine să se amintească faptul că, în scopul evaluării probabilității continuării și/sau reapariției dumpingului în cadrul reexaminărilor în temeiul expirării măsurilor, serviciile Comisiei trebuie să evalueze, de asemenea, elementele referitoare la situația de ansamblu a industriei din țara exportatoare, cum sunt capacitatea, producția și prețurile interne, exporturile către țări terțe.
(89)
Întrucât societățile producătoare indoneziene care nu au cooperat reprezintă o parte importantă din industria indoneziană în termeni de exporturi către Uniune, precum și în termeni de producție și de exporturi către țări terțe, Comisia confirmă aplicarea articolului 18 cu referire la producătorii indonezieni care nu au cooperat, astfel cum se prevede în considerentul 43.
(90)
Cât despre cererea de abrogare a măsurilor privind exporturile indoneziene, ar trebui să se noteze că autoritățile indoneziene nu au furnizat date care ar putea schimba concluzia Comisiei cu privire la reprezentativitatea exportatorului cooperant, care corespunde la un volum între 40 % și 60 % din totalul exporturilor indoneziene în cursul PAR, astfel cum se indică în considerentul 41. Prin urmare, exportatorul cooperant care nu practica dumpingul nu putea fi considerat ca fiind reprezentativ pentru ansamblul exporturilor indoneziene. Restul exporturilor indoneziene au fost realizate la prețuri de dumping, astfel cum se arată în considerentul 55. Prin urmare, concluzia că dumpingul din acea parte a exporturilor indoneziene a continuat se confirmă. Mai mult, lipsa continuării dumpingului nu constituie, în sine, un motiv suficient de întrerupere a măsurilor antidumping, dacă probabilitatea reapariției este stabilită, astfel cum este cazul în prezenta reexaminare în temeiul expirării măsurilor. Drept concluzie, cererea de întrerupere a măsurilor pe baza absenței dumpingului din partea exportatorului indonezian cooperant nu a putut fi acceptată.
(91)
Autoritățile indoneziene și unul dintre producătorii indonezieni cooperanți au cerut, de asemenea, ca cifrele totale ale exporturilor indoneziene către Uniune să fie pe deplin divulgate. Se amintește, totuși, că indexarea respectivelor date (a se vedea nota la considerentul 41) a fost necesară pentru protejarea producătorului-exportator indonezian de divulgarea unor informații comerciale sensibile. Dimensiunea redusă a pieții și numărul limitat de părți interesate justifică indexarea respectivelor cifre. În concluzie, există motive rezonabile pentru menținerea confidențialității, iar cererea de divulgare a cifrelor totale ale exporturilor indoneziene către Uniune nu a fost acceptată.
5. CONCLUZIE PRIVIND PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI ȘI/SAU REAPARIȚII A DUMPINGULUI
(92)
Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că dumpingul practicat de către cele două țări care fac obiectul prezentei reexaminări este susceptibil de a continua în cazul abrogării măsurilor.
D. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII
(93)
Ciclamatul de sodiu este produs în Uniune numai de către producătorul solicitant, Productos Aditivos SA. Se consideră, prin urmare, că această societate constituie industria Uniunii în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. CONSUMUL LA NIVELUL UNIUNII
(94)
Datele privind consumul la nivelul Uniunii au fost calculate pe baza volumelor cumulate ale importurilor produsului în cauză în Uniune, pornind de la statisticile furnizate de Eurostat, cu vânzările totale verificate ale industriei Uniunii pe piața Uniunii. Luând în considerare faptul că aceste date provin din două surse diferite și că vânzările realizate de către solicitant ar trebui să rămână confidențiale, evoluția consumului este indicată mai jos sub formă de indici.
(95)
Consumul de CS la nivelul Uniunii a variat între 5 000 și 7 000 de tone în timpul perioadei luate în considerare. Acesta a crescut cu 6 % între anii 2005 și 2006 și cu 15 % între 2006 și 2007. Acesta a scăzut cu 18 % între 2007 și PAR.
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
106
122
103
3. IMPORTURILE PROVENIND DIN ȚĂRILE VIZATE
3.1. CUMULAREA
(96)
Comisia a examinat oportunitatea efectuării unei evaluări cumulative a efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest articol prevede că efectele importurilor provenite din două sau mai multe țări supuse simultan unor anchete antidumping nu pot face obiectul unei evaluări cumulative decât (a) în cazul în care marja de dumping stabilită în raport cu importurile provenite din fiecare țară este superioară nivelului de minimis, în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază și dacă volumul importurilor din fiecare țară nu este neglijabil și (b) în cazul în care o astfel de evaluare este adecvată din perspectiva condițiilor de concurență între produsele importate, pe de o parte, și între produsele importate și produsul similar din Uniune, pe de altă parte.
(97)
În această privință, s-a constatat în primul rând că marjele de dumping stabilite pentru fiecare dintre țările în cauză erau superioare nivelului de minimis. În plus, volumul importurilor la prețuri de dumping din fiecare dintre țările în cauză nu este neglijabil, în sensul articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază. Într-adevăr, volumul importurilor din China și din Indonezia reprezenta aproximativ 50 % din consumul din Uniune în cursul PAR. Importurile care nu au făcut obiectul unui dumping au fost excluse din calculul volumului importurilor.
(98)
Ancheta a arătat, în continuare, condiții de concurență similare între produsele importate cu prețuri de dumping, pe de o parte, și între produsele importate cu prețuri de dumping și produsul similar din Uniune, pe de altă parte. S-a constatat că, indiferent de originea lui, ciclamatul de sodiu produs/vândut de țările în cauză și cel produs/vândut de industria Uniunii sunt în concurență, întrucât prezintă aceleași caracteristici de bază, sunt substituibile în mare parte din punctul de vedere al utilizatorului și sunt distribuite prin aceleași lanțuri de distribuție. Prețurile privind importurile care fac obiectul unor măsuri, provenind din China și privind importurile care fac obiectul unui dumping provenind din Indonezia, s-au situat, de asemenea, la același nivel. În plus, atunci când comparația prețurilor s-a făcut la același nivel comercial, s-a constatat că aceste prețuri erau inferioare prețurilor industriei din Uniune.
(99)
În lumina celor de mai sus, s-a considerat că toate criteriile stabilite la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite cu privire la importurile făcând obiectul unor măsuri, provenind din China, și la importurile care fac obiectul unui dumping, provenind din Indonezia, și că efectele acestor importuri ar trebui să fie evaluate în mod cumulativ.
3.2. VOLUMUL ȘI COTA DE PIAȚĂ A IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING
(100)
Evoluția importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din China și din Indonezia și a cotelor lor de piață în perioada luată în considerare a fost următoarea:
Tabelul 2
Totalul importurilor care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
109
198
195
Tabelul 3
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
103
161
189
(101)
Volumul importurilor care fac obiectul unui dumping, precum și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping au atins un nivel aproape dublu în timpul perioadei luate în considerare.
3.3. EVOLUȚIA PREȚURILOR ȘI POLITICA DE PREȚURI LA IMPORTURILE PRODUSULUI ÎN CAUZĂ
3.3.1. Evoluția prețurilor
(102)
Prețul mediu al importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză a evoluat după cum urmează în perioada luată în considerare:
Tabelul 4
Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Indice
100
103
104
99
(103)
Tabelul 4 are ca surse datele statistice disponibile, inclusiv cele furnizate de Eurostat. Tendința generală a prețurilor de import în Uniune reflectă o creștere până în 2007 și apoi o scădere în cursul PAR sub nivelul din 2005.
3.3.2. Subcotarea prețului
(104)
Pentru determinarea subcotării prețurilor, Comisia și-a bazat analiza pe informațiile prezentate în cursul anchetei de către producătorii-exportatori cooperanți din China. Pentru alte societăți, atât din China, cât și din Indonezia, care nu au cooperat în cadrul anchetei, subcotarea prețurilor a fost determinată prin raportare la datele Eurostat.
(105)
Metoda de calculare a subcotării prețurilor este similară celei utilizate în ancheta inițială. Prețurile de import, inclusiv taxele antidumping, ale producătorului-exportator au fost comparate cu prețurile industriei Uniunii, pe baza unor medii ponderate pentru aceleași calități de produs în timpul PAR. Prețurile industriei Uniunii au fost ajustate la un nivel franco fabrică și comparate cu prețurile de import CIF la frontiera Uniunii, ținând cont de taxele antidumping și de taxele vamale. Această comparare a prețurilor s-a realizat la același nivel comercial, ele fiind ajustate în mod adecvat, când a fost necesar și după deducerea rabaturilor și a remizelor.
Tabelul 5
Subcotarea prețului
2008 (PAR)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Alte societăți
3,2 %
Indonezia:
-
Alte societăți
18,7 %
4. IMPORTURI DIN ALTE ȚĂRI
Importurile din alte țări terțe au fost neglijabile (sub 50 de tone pe an) în timpul perioadei luate în considerare și nu au putut, prin urmare, avea o incidență asupra situației industriei din Uniune.
5. SITUAȚIA ECONOMICĂ A INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(106)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune între 2005 și PAR.
(107)
Pentru a respecta confidențialitatea informațiilor comerciale, a fost necesară prezentarea informațiilor referitoare la industria din Uniune sub formă de indici.
5.1. PRODUCȚIA, CAPACITĂȚILE DE PRODUCȚIE ȘI GRADUL DE UTILIZARE A CAPACITĂȚILOR
(108)
Producția industriei din Uniune a scăzut cu 13 % din 2005 până la PAR. Întrucât capacitățile de producție au rămas neschimbate în aceeași perioadă, nivelul de utilizare a capacităților a scăzut cu 10 %, corespunzător cu evoluția producției.
Tabelul 6
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Capacități de producție
100
100
100
100
Volumul producției
100
106
88
87
Utilizarea capacităților
100
106
88
87
5.2. VÂNZĂRI ÎN UNIUNE
(109)
Datele care figurează în tabelul 7 indică o scădere clară a volumului vânzărilor industriei din Uniune. Această situație este exacerbată de faptul că consumul global, astfel cum este prezentat în tabelul 1, a crescut cu 3 % în aceeași perioadă. Cota de piață a industriei din Uniune scăzut considerabil între 2005 și PAR. Această scădere contrastează cu creșterea constantă a cotelor de piață (a se vedea considerentul 100) ale importurilor cumulate care fac obiectul unui dumping din China și din Indonezia în cursul perioadei luate în considerare. Industria din Uniune și-a mărit prețurile de vânzare cu unitatea, în timp ce volumele au scăzut. În ansamblu, în pofida creșterii prețurilor unitare, industria din Uniune a continuat să genereze pierderi la vânzările sale de ciclamat de sodiu în timpul PAR.
Tabelul 7
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Volumul vânzărilor
100
93
81
72
Cotă de piață
100
88
66
70
Prețuri de vânzare unitare
100
100
108
123
5.3. STOCURI
(110)
Nivelul de stocuri al producătorului din Uniune a fluctuat în mod semnificativ între 2005 și PAR, scăzând cu aproape jumătate în cursul perioadei luate în considerare.
Tabelul 8
Indice
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Stocuri (în tone)
100
113
29
53
5.4. RENTABILITATEA
(111)
În pofida unei ușoare ameliorări generale, rentabilitatea industriei din Uniune a continuat să rămână negativă de-a lungul perioadei luate în considerare.
5.5. OCUPAREA FORȚEI DE MUNCĂ, PRODUCTIVITATEA ȘI SALARIILE
(112)
Ocuparea forței de muncă în industria din Uniune a scăzut cu 19 % în cursul perioadei examinate. Productivitatea per lucrător (stabilită pe baza numărului de tone produse, împărțit la numărul de lucrători) a crescut. Costul mediu al ocupării forței de muncă pe angajat a crescut cu 5 % în perioada examinată.
Tabelul 9
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Ocuparea forței de muncă
100
88
91
81
Costul ocupării forței de muncă pe angajat
100
99
81
105
Productivitate (pe angajat)
100
121
97
107
5.6. INVESTIȚIILE, RANDAMENTUL INVESTIȚIILOR
(113)
În timpul perioadei examinate, investițiile au scăzut cu aproape 50 %, reflectând situația generală negativă a producătorului din Uniune. Nivelul randamentului investițiilor, exprimat ca raport între profitul net al unicului producător din Uniune și valoarea contabilă brută a activelor fixe reflectă evoluția rentabilității. Aceasta a diminuat în mod semnificativ, cu aproape 80 % în timpul perioadei examinate.
Tabelul 10
Indici
2005
2006
2007
2008 (PAR)
Investiții
100
44
7
53
Randamentul investițiilor
100
54
20
21
5.7. FLUXUL DE NUMERAR ȘI CAPACITATEA DE A MOBILIZA CAPITAL
(114)
Fluxul de numerar al industriei Uniunii a putut fi evaluat numai în raport cu activitatea totală a industriei din Uniune. Acesta a rămas ușor pozitiv în 2005, dar s-a deteriorat în perioada următoare și a devenit negativ pentru restul perioadei examinate. A devenit, de asemenea, mai dificil pentru industria din Uniune de a mobiliza capital datorită pierderilor înregistrate în timpul perioadei examinate.
5.8. AMPLOAREA DUMPINGULUI
(115)
Dumpingul practicat de cele două țări vizate a continuat în timpul PAR, cu excepția producătorului-exportator indonezian cooperant. Luând în considerare volumul total al exporturilor și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping din țările vizate, această incidență nu poate fi considerată ca fiind neglijabilă.
5.9. REFACEREA ÎN URMA UNOR PRACTICI DE DUMPING ANTERIOARE
(116)
În martie 2004 au fost instituite măsuri antidumping împotriva importurilor de ciclamat de sodiu originar din China și din Indonezia. În această perioadă, s-a observat numai o refacere parțială a situației producătorilor din Uniune, după cum se arată mai sus.
5.10. CONCLUZII PRIVIND PREJUDICIUL
(117)
Prezența importurilor la prețuri reduse din China și din Indonezia a crescut în mod semnificativ pe piața din Uniune. Anumiți indicatori de prejudiciu pentru industria din Uniune dau semne de refacere, în timp ce alții indică o evoluție negativă.
(118)
Luând în considerare deteriorarea globală a situației unicului producător din Uniune, amploarea volumului importurilor care fac obiectul unui dumping provenind din China și din Indonezia, precum și subcotarea semnificativă a prețurilor constatată, se consideră că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important.
6. INCIDENȚA IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING PROVENIND DIN ȚĂRILE VIZATE ȘI INCIDENȚA ALTOR FACTORI
6.1. INCIDENȚA IMPORTURILOR CARE FAC OBIECTUL UNUI DUMPING PROVENITE DIN ȚĂRILE VIZATE
(119)
După cum s-a arătat la considerentul 100, volumul și cota de piață cumulate ale importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din țările vizate au ajuns să fie aproape duble în cursul perioadei examinate. O subcotare semnificativă a prețurilor a fost, de asemenea, constatată pentru ambele țări vizate. Luând în considerare coincidența temporală evidentă dintre deteriorarea situației industriei din Uniune și creșterea semnificativă a volumului cumulat de importuri care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia, aceste importuri au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune. Într-adevăr, importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia și-au sporit pătrunderea pe piața UE și au preluat cote de piață considerabile deținute anterior de producătorul din Uniune.
6.2. IMPACTUL ALTOR FACTORI
(120)
Comisia a analizat posibilitatea ca orice alți factori cunoscuți, în afara importurilor care fac obiectul unui dumping, să aibă un impact asupra prejudiciului continuu suferit de producătorii din Uniune, pentru a se asigura că eventualul prejudiciu cauzat de orice astfel de factori nu este atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
6.2.1. Incidența importurilor care nu fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia
(121)
Volumul importurilor care nu fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia a scăzut în mod constant în cursul perioadei examinate. Prețurile corespunzătoare acestor importuri au fost întotdeauna mai ridicate decât cele ale importurilor care fac obiectul unui dumping. Din aceste motive, importurile care nu au făcut obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
6.2.2. Performanța pe piețele de export
(122)
Vânzările la export realizate de producătorul din Uniune în afara UE reprezintă mai puțin de 25 % din vânzările sale totale. În mod contrar vânzărilor din Uniune, rentabilitatea vânzărilor la export s-a îmbunătățit în cursul perioadei examinate și nu a putut, prin urmare, să contribuie în mod semnificativ la prejudiciul înregistrat de industria din Uniune.
6.2.3. Fluctuația prețurilor materiilor prime
(123)
Fluctuația prețurilor materiei prime a CS a putut avea o influență negativă asupra performanței industriei din Uniune. Totuși, acest factor nu este suficient pentru a rupe legătura cauzală dintre prejudiciul suferit și importurile care fac obiectul unui dumping. Aceasta din urmă ar fi trebuit să fie afectată de evoluția prețului materiilor prime în aceeași măsură ca și costurile producătorului din Uniune, dat fiind că acestea sunt strâns legate de prețul petrolului și al ureei.
6.2.4. Schimbări la nivelul modurilor de consum
(124)
Schimbările la nivelul modurilor de consum, odată cu apariția pe piață a unor noi produse, nu au avut o incidență notabilă asupra consumului de CS. Într-adevăr, se pare că nu există nicio substituire directă de produs între CS și aceste noi produse.
6.3. CONCLUZIE
(125)
Din aceste motive, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune și că niciun alt factor nu a rupt această legătură de cauzalitate.
E. PROBABILITATEA DE CONTINUARE A PREJUDICIULUI
1. INCIDENȚA EVOLUȚIEI PREVĂZUTE ÎN TERMENI DE VOLUM ȘI DE PREȚ ASUPRA SITUAȚIEI INDUSTRIEI DIN UNIUNE ÎN CAZUL ABROGĂRII MĂSURILOR
(126)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, importurile din țările care fac obiectul prezentei reexaminări au fost evaluate pentru a stabili dacă există o probabilitate a continuării prejudiciului.
(127)
În ceea ce privește efectul probabil al expirării măsurilor în vigoare asupra industriei din Uniune, au fost luați în considerare factorii următori, în conformitate cu elementele prezentate pe scurt mai sus, cu privire la probabilitatea continuării dumpingului.
1.1. CHINA
(128)
Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 40, exporturile din China realizate de exportatorii care fac obiectul prezentei reexaminări continuă să fie efectuate la prețuri de dumping. Exporturile chinezești către alte țări terțe par să fie realizate, de asemenea, la prețuri de dumping, indicând un comportament structural de dumping.
(129)
O analiză a capacităților disponibile în China a arătat că capacitatea de producție liber disponibilă a societăților vizate de reexaminare din China echivalează de mai multe ori mărimea pieței Uniunii (a se vedea considerentul 61). Capacitatea altor piețe ale țărilor terțe de a absorbi volumele suplimentare considerabile de importuri chinezești este, de asemenea, limitată (a se vedea considerentul 63). Producătorii-exportatori chinezi ar putea fi, deci, incitați să orienteze volume importante de exporturi la prețuri de dumping către piața Uniunii, dacă măsurile ar fi abrogate (a se vedea considerentul 65).
(130)
Nivelurile ridicate ale dumpingului și subcotării observate arată că volumele exporturilor către Uniune menționate mai sus vor avea loc la prețuri de dumping, cu mult inferioare prețurilor și costurilor producătorului din Uniune.
(131)
Efectul combinat al acestor volume și prețuri poate conduce astfel la o deteriorare a situației deja precare a industriei din Uniune. Un astfel de scenariu ar conduce, după toate probabilitățile, la continuarea scăderii prețurilor și/sau a producției și a vânzărilor de către industria din Uniune. Situația financiară a industriei din Uniune s-ar deteriora și mai mult, iar prejudiciul ar fi și mai important. O astfel de evoluție ar putea foarte bine duce la dispariția unicului producător din Uniune.
1.2. INDONEZIA
(132)
Ancheta a arătat că dumpingul practicat de Indonezia a continuat în cursul PAR. Ancheta a arătat, de asemenea, că capacitatea totală liber disponibilă din Indonezia reprezintă peste trei sferturi din mărimea pieții Uniunii și că este probabil ca aceasta să continue să crească în viitorul apropiat (a se vedea considerentul 75). Întrucât nimic nu indică faptul că alte piețe terțe sau piața națională ar putea absorbi această capacitate excedentară, s-ar putea să se ajungă la o sporire a exporturilor la un preț inferior către Uniunea Europeană, în cazul în care s-ar permite expirarea măsurilor.
(133)
Ca și în cazul Chinei, nivelurile ridicate ale dumpingului și subcotării observate arată că volumele de export din Indonezia către Uniune ar fi realizate la prețuri de dumping, cu mult inferioare prețurilor și costurilor producătorului din Uniune. De asemenea, efectul combinat al acestor volume și prețuri ar putea conduce la o deteriorare suplimentară a situației deja precare a producătorilor din Uniune și ar putea chiar duce la dispariția unicului producător din Uniune. La fel ca pentru China, exporturile indoneziene către alte țări terțe par să facă, de asemenea, obiectul unui dumping, în măsura în care ele se situează sub prețurile referitoare la exporturile către Uniunea Europeană, indicând, de asemenea, un comportament structural de dumping.
2. CONCLUZIE PRIVIND PROBABILITATEA CONTINUĂRII PREJUDICIULUI
(134)
Industria din Uniune a suferit efectele importurilor care fac obiectul unui dumping timp de mai mulți ani și, în prezent, continuă să se afle într-o situație economică precară.
(135)
Astfel cum s-a stabilit mai sus, ancheta a demonstrat că situația prejudiciabilă a industriei din Uniune a continuat pe durata PAR. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, continuarea prejudiciului este, în sine, un indiciu solid al faptului că prejudiciul riscă să continue în viitor, ceea ce ar sugera oportunitatea menținerii măsurilor.
(136)
Constatările referitoare la importuri arată că importurile de volume mari la prețuri de dumping ar putea continua, iar presiunea asupra prețurilor ar putea conduce la intensificarea concurenței între importurile care fac obiectul unui dumping și ciclamatul de sodiu produs în Uniune. Ancheta nu a identificat niciun factor care ar putea rupe legătura strânsă dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(137)
Dacă măsurile ar fi suprimate, situația industriei din Uniune s-ar deteriora, iar însăși existența unicului producător din Uniune ar fi compromisă.
(138)
Prin urmare, se concluzionează că, din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping provenite din China și din Indonezia, există o mare probabilitate a continuării prejudiciului suferit de industria din Uniune.
F. INTERESUL UNIUNII
1. INTRODUCERE
(139)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi contrară interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale solicitantului-producător din Uniune, ale importatorilor, ale furnizorilor și ale utilizatorilor.
2. INTERESUL PRODUCĂTORULUI DIN UNIUNE SOLICITANT
(140)
În măsura în care unicul producător din Uniune este vizat, ar trebui notat că situația sa deficitară decurge din dificultățile sale de a concura cu importurile la prețuri reduse de dumping, care dețineau deja o cotă de piață semnificativă la începutul perioadei examinate și a căror cotă de piață a crescut în mod considerabil în cursul perioadei examinate.
(141)
Se consideră că menținerea măsurilor ar fi avantajoasă pentru producătorul din Uniune care ar trebui, atunci, să fie cel puțin în măsură de a-și spori volumul și, poate, prețurile de vânzare, generând astfel nivelul de randament necesar care să-i permită să continue să investească în instalațiile sale de producție. Prin contrast, suprimarea măsurilor ar întrerupe refacerea acestuia și ar duce la continuarea și chiar exacerbarea prejudiciului suferit de producătorul din Uniune. Acest lucru ar amenința în mod serios viabilitatea producătorului din Uniune și, în consecință, acesta ar putea chiar înceta de a exista, reducând astfel oferta și concurența de pe piață.
3. INTERESUL IMPORTATORILOR
(142)
La inițierea reexaminării a fost adresat un chestionar unui număr de douăzeci de importatori independenți. Trei dintre aceștia au răspuns că nu mai erau activi pe piața produsului în cauză. Alți doi importatori au răspuns la chestionar. Importatorii independenți cooperanți au reprezentat 7 % din totalul importurilor vizate.
(143)
Ancheta a demonstrat că este esențial să se dețină o diversitate de furnizori de ciclamat de sodiu. Importatorii trebuie să depindă de sursele de aprovizionare asiatice și europene din motive de calitate și de securitate alimentară.
4. INTERESUL UTILIZATORILOR
(144)
La inițierea reexaminării, a fost trimis un chestionar unui număr de treisprezece utilizatori potențiali, dar numai doi dintre ei au răspuns Comisiei.
(145)
Principalii utilizatori ai produsului în cauză din Uniune fac parte din industria alimentară, industria băuturilor și industria farmaceutică. Cererea de produs în cauză depinde, prin urmare, de situația din aceste industrii.
(146)
Utilizatorii care s-au manifestat au indicat marje de rentabilitate importante la produsele în aval care utilizează CS. Într-adevăr, efectul taxelor antidumping asupra costurilor lor totale era atât de infim (mai puțin de 1 %) încât aceștia nu au fost afectați în mod disproporționat de măsurile în vigoare.
5. INTERESUL FURNIZORILOR
(147)
A fost trimis un chestionar unui număr de opt furnizori potențiali, dar niciunul dintre ei nu a răspuns Comisiei. Conform informațiilor disponibile, se pare că portofoliul acestora de afaceri legate de CS este mai curând neglijabil. În orice caz, o nouă deteriorare a situației unicului producător din Uniune ar putea avea repercusiuni negative, deși limitate, asupra furnizorilor de materii prime ai acestuia din urmă. Din aceste motive, este rezonabil să presupunem că măsurile ar prezenta avantaje și pentru industria furnizorilor, dat fiind că acestea ar permite supraviețuirea economică a unui client al acestora.
6. CONCLUZIE PRIVIND INTERESUL UNIUNII
(148)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri antidumping.
G. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
(149)
Având în vedere concluziile de mai sus, măsurile în vigoare aplicabile importurilor produsului în cauză originar din China și din Indonezia trebuie să fie menținute,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de ciclamat de sodiu care se încadrează în prezent la codul NC ex 2929 90 00 (cod TARIC 2929900010) originar din Republica Populară Chineză și din Indonezia.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile de mai jos se stabilește după cum urmează:
Țara
Societatea
Nivelul taxei
(EUR pe kilogram)
Cod adițional TARIC
Republica Populară Chineză
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Republica Populară Chineză
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Republica Populară Chineză
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Republica Populară Chineză
0,11
A473
Toate celelalte societăți
0,26
A999
Indonezia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonezia
0,24
A502
Toate celelalte societăți
0,27
A999
(3) În cazul în care mărfurile au suferit daune înainte de punerea lor în liberă circulație, caz în care prețul efectiv plătit sau care trebuie plătit este calculat proporțional în sensul determinării valorii în vamă, în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (5), suma taxei antidumping, calculată pe baza alineatului (2) de mai sus, este redusă proporțional din prețul plătit sau care urmează să fie plătit.
(4) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare privind taxele vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 3 iunie 2010.