ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 8. června 2010
určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(2010/320/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož nápravná složka podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(3)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek, a podala doporučení k nápravě tohoto schodku nejpozději do roku 2010, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1). Rada rovněž stanovila, že Řecko musí do 27. října 2009 přijmout účinná opatření. Dne 30. listopadu 2009 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistila, že Řecko účinná opatření nepřijalo; dne 16. února 2010 proto Rada v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzvala Řecko, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (dále jen „rozhodnutí Rady podle článku 126 odst. 9“). Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata do 15. května 2010.
(4)
Nařízení (ES) č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(5)
Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2009, které byly východiskem první výzvy určené Řecku, se pro rok 2010 očekávalo snížení HDP o ¼ % a jeho zotavení počínaje rokem 2011, kdy měla řecká ekonomika podle prognózy růst o 0,7 %. Nyní se pro rok 2010 počítá s prudkým poklesem reálného HDP a dalším snížením v roce 2011. Poté se předpokládá postupné obnovení růstu. Beze změny politiky se toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti veřejných financí. K tomu je zapotřebí přičíst revizi výsledného schodku veřejných financí za rok 2009 směrem nahoru (z předpokládaných 12,7 % HDP v době rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 na 13,6 % HDP podle fiskálního oznámení, které Řecko předložilo 1. dubna 2010), přičemž po završení šetření, které Eurostat provádí ve spolupráci s řeckými statistickými úřady, hrozí další revize směrem nahoru (v rozmezí 0,3 až 0,5 % HDP) (2). Kromě toho se obavy trhů v souvislosti s výhledem veřejných financí odrazily v prudkém nárůstu rizikových prémií u veřejného dluhu, což ještě více ztížilo kontrolu nad vývojem schodku veřejných financí a veřejného dluhu. Podle předběžného hodnocení, které Komise vypracovala v březnu 2010, Řecko provádělo požadovaná fiskální opatření, jejichž cílem je zajistit dosažení plánovaného cíle u schodku pro rok 2010. Kvůli náhlé změně ekonomického scénáře však nelze uvedené plány považovat za platné. Bezprostřední ohrožení solventnosti Řecka si žádá, aby byla v průběhu tohoto roku přijata ještě radikálnější opatření. Vzhledem k hloubce propadu ekonomiky, který lze nyní očekávat, je navíc dosažení původního plánu na snížení deficitu neproveditelné. Lze mít za to, že v Řecku nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, a je proto oprávněné přijmout revidovaná doporučení podle článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(6)
S ohledem na výše uvedené se jeví jako nutné, aby byl termín pro nápravu nadměrného schodku v Řecku stanovený v rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 prodloužen o dva roky, tj. do roku 2014.
(7)
Ke konci roku 2009 činil hrubý veřejný dluh 115,1 % HDP. Jedná se o jednu z největších měr zadlužení v EU, která zároveň značně přesahuje referenční hodnotu ve výši 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. V důsledku probíhajícího statistického šetření navíc hrozí, že bude tento údaj dále revidován směrem nahoru (o 5 až 7 procentních bodů). Podaří-li se uskutečnit plán na snižování schodku, který je vzhledem k okolnostem považován za nezbytný a proveditelný, mohl by být růst dluhu zvrácen počínaje rokem 2014. Vedle vytrvale vysokých schodků veřejných výdajů přispěly ke zvyšování dluhu velkou měrou také ostatní operace, které přímo nesouvisí s deficitním hospodařením státu. To přispělo k podkopání důvěry trhů v to, že řecká vláda bude schopna do budoucna dluh splácet. Je naprosto nezbytné, aby Řecko co nejdříve přijalo rozhodná opatření bezprecedentního rozsahu, která se zaměří na schodek a další faktory přispívající ke zvyšování dluhu, aby zvrátilo zvyšování poměru dluhu k HDP a mohlo se co nejdříve navrátit k tržnímu financování.
(8)
Kvůli velmi závažnému zhoršení finanční situace řecké vlády se členské státy eurozóny rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Podpora poskytovaná členskými státy eurozóny bude mít podobu souboru dvoustranných půjček, který koordinuje Komise. Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude naplňovat toto rozhodnutí. Zejména se očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční opatření obsažená v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Řecko co nejrychleji a nejpozději do roku 2014 odstraní současnou situaci nadměrného schodku.
2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl schodek veřejných financí nejvýše 18 508 milionů EUR (8,0 % HDP) v roce 2010, 17 065 milionů EUR (7,6 % HDP) v roce 2011, 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012, 11 399 milionů EUR (4,9 % HDP) v roce 2013 a 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 vyžaduje, aby meziroční změna konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročila 34 058 milionů EUR v roce 2010, 17 365 milionů EUR v roce 2011, 15 016 milionů EUR v roce 2012, 11 599 milionů EUR v roce 2013 a 7 885 milionů EUR v roce 2014. Na základě stávajících projekcí HDP by odpovídající hodnoty poměru dluhu k HDP činily 133,2 % v roce 2010, 145,2 % v roce 2011, 148,8 % v roce 2012, 149,6 % v roce 2013 a 148,4 % v roce 2014.
Článek 2
1. Řecko přijme do konce června 2010 tato opatření:
a)
zákon, který zavede progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;
b)
zákon, který zruší v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;
c)
zrušení rozpočtových prostředků v pohotovostní rezervě s cílem ušetřit 700 milionů EUR;
d)
zrušení většiny rozpočtových prostředků na příspěvek solidarity (kromě složky určené na zmírňování chudoby) s cílem uspořit 400 milionů EUR;
e)
snížení nejvyšších důchodů s cílem ušetřit 500 milionů EUR za celý rok (350 milionů EUR za rok 2010);
f)
snížení velikonočních, letních a vánočních prémií a příplatků vyplácených státním zaměstnancům, s cílem uspořit 1 500 milionů EUR za celý rok (1 100 milionů EUR za rok 2010);
g)
zrušení velikonočních, letních a vánočních prémií vyplácených důchodcům, při zachování ochrany důchodců pobírajících nízké důchody, s cílem uspořit 1 900 milionů EUR za celý rok (1 500 milionů EUR za rok 2010);
h)
zvýšení sazby DPH s výnosem nejméně 1,8 mld. EUR za celý rok (800 milionů EUR za rok 2010);
i)
zvýšení spotřební daně z paliv, tabáku a alkoholu s výnosem nejméně 1 050 milionů EUR za celý rok (450 milionů EUR za rok 2010);
j)
právní předpisy k provedení směrnice o službách (3);
k)
zákon o reformě a zjednodušení veřejné správy na místní úrovni s cílem snížit provozní náklady;
l)
ustavení pracovní skupiny zaměřené na zlepšování míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
m)
zákon, který zjednoduší zakládání nových podniků;
n)
snížení veřejných investic oproti plánům o 500 milionů EUR;
o)
směřování rozpočtových prostředků na spolufinancování strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na zvláštní centrální účet, který nelze používat pro žádný jiný účel;
p)
zřízení nezávislého fondu pro finanční stabilitu, jehož úkolem bude řešit případný nedostatek kapitálu a zachovávat zdraví finančního sektoru tím, že v případě potřeby poskytne bankám kapitálovou podporu;
q)
zvýšený bankovní dohled s posílením lidských zdrojů, častějším vykazováním a čtvrtletními zátěžovými testy.
2. Řecko přijme do konce září 2010 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 3 % HDP (4,1 % HDP, pokud se vezmou v potaz i přesuny z opatření provedených v roce 2010) do návrhu rozpočtu na rok 2011. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2010 (vedle úspor vyplývajících z reformy veřejné správy a místních vládních institucí podle tohoto odstavce); zmrazení valorizace důchodů (s cílem ušetřit 100 milionů EUR); uvalení dočasné krizové dávky na vysoce ziskové podniky (která přinese dodatečné výnosy ve výši nejméně 600 milionů EUR ročně v letech 2011, 2012 a 2013); systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s výnosem nejméně 400 milionů EUR v roce 2011 a rostoucími výnosy v letech 2012 a 2013); rozšíření základu pro výpočet DPH, aby zahrnoval některé služby, na které se doposud vztahovala výjimka, a převedení 30 % zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s výnosem 1 miliardy EUR); postupně zaváděnou ekologickou daň na emise CO2 (s výnosem nejméně 300 milionů EUR v roce 2011); řecká vláda provede právní předpisy o reformě veřejné správy a reorganizaci místních vládních institucí (s cílem snížit náklady nejméně o 500 milionů EUR v roce 2011 a dalších 500 milionů EUR ročně v roce 2012 i 2013); snížení investic financovaných z domácích zdrojů (nejméně o 1 miliardu EUR) cestou upřednostnění investičních projektů financovaných ze strukturálních fondů EU; pobídky k legalizaci staveb porušujících předpisy o územním plánování (s výnosem nejméně 1 500 milionů EUR v letech 2011 až 2013, z toho nejméně 500 milionů EUR v roce 2011); výběr příjmů z herních licencí (nejméně 500 milionů EUR z prodeje licencí a 200 milionů EUR z licenčních poplatků); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 500 milionů EUR); zvýšené zdanění mezd v naturáliích, mimo jiné cestou zdanění plateb z leasingu automobilů (nejméně o 150 milionů EUR); zvýšené zdanění luxusního zboží (nejméně o 100 milionů EUR); zvláštní daň na nepovolené objekty (s výnosem nejméně 800 milionů EUR ročně); nahrazení pouze 20 % zaměstnanců ve veřejném sektoru (ústřední vládní instituce, obce, veřejné společnosti, místní vládní instituce, státní agentury a další veřejné instituce), kteří odcházejí do důchodu;
b)
zákon o reformě důchodového systému s cílem zajistit jeho střednědobou a dlouhodobou udržitelnost. Zákon by měl zejména zavést jednotnou zákonnou věkovou hranici 65 let pro odchod do starobního důchodu (i pro ženy); sloučení stávajících penzijních fondů do tří fondů a jednotný nový důchodový systém pro všechny současné a budoucí zaměstnance (platný od 1. ledna 2013); snížení horní hranice důchodů; postupné navýšení minimální příspěvkové doby pro získání nároku na plný důchod z 37 na 40 let (do roku 2015); minimální věkovou hranici 60 let pro odchod do starobního důchodu před 1. lednem 2011 (i pro pracovníky vykonávající náročná a fyzicky namáhavá povolání a pracovníky přispívající po dobu 40 let); zrušení zvláštních pravidel pro osoby pojištěné před rokem 1993 (při zachování nabytých práv); výrazné zúžení seznamu namáhavých a fyzicky náročných povolání; snížení důchodových dávek (o 6 % ročně) pro osoby odcházející do důchodu ve věku 60 až 65 let s příspěvkovou dobou méně než 40 let; vytvoření automatického adaptačního mechanismu napojujícího věk pro odchod do starobního důchodu na zvyšování střední délky života (počínaje rokem 2020); vytvoření minimálního zaručeného příjmu vázaného na majetkové poměry pro seniory ve věku vyšším, než je zákonná věková hranice pro odchod do starobního důchodu; zavedení přísnějších podmínek pro přiznání invalidního důchodu a pravidelný přezkum nároku na tento důchod; změnu vzorce pro přiznávání důchodů v příspěvkovém systému k posílení vazby mezi odvedenými příspěvky a pobíranými dávkami (s akruální mírou omezenou na průměrnou roční míru 1,2 %) a rozšíření výpočtu příjmů rozhodných pro důchodové nároky na veškeré příjmy dosažené za celý život (při zachování nabytých práv). Provedení tohoto zákona by v průběhu následujících desetiletí mělo snížit předpokládané zvyšování poměru výdajů na důchody k HDP pod průměr eurozóny a v období let 2010-2060 omezí zvyšování výdajů veřejného sektoru na důchody pod hranici 2,5 % HDP;
c)
posílení úlohy a zdrojů nejvyššího kontrolního úřadu a vytvoření pojistek proti možnému politickému vlivu na prognózy a účetnictví;
d)
návrh reformy mzdové legislativy ve veřejném sektoru, který bude zahrnovat zejména vytvoření jednotného platebního úřadu pro výplatu mezd, zavedení jednotných zásad a harmonogramu pro stanovení zjednodušené a jednotné mzdové tabulky pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury;
e)
právní předpisy ke zvýšení účinnosti daňové správy a kontrol;
f)
zahájení nezávislého přezkumu veřejné správy a stávajících sociálních programů;
g)
zveřejňování měsíčních statistik (na hotovostním základě) o příjmech, výdajích, financování a nedoplatcích výdajů týkajících se dostupných údajů o vládních institucích a jejich podřízených složkách;
h)
akční plán na zlepšení sběru a zpracování údajů o veřejných financích, zejména zdokonalením kontrolních mechanismů ve statistických orgánech a v nejvyšším kontrolním úřadě a zajištěním skutečné osobní odpovědnosti za případy nesprávného vykazování, aby se zajistilo rychlé poskytování vysoce kvalitních údajů o veřejných financích požadovaných nařízeními (ES) č. 2223/96 (4), (ES) č. 264/2000 (5), (ES) č. 1221/2002 (6), (ES) č. 501/2004 (7), (ES) č. 1222/2004 (8), (ES) č. 1161/2005 (9), (ES) č. 223/2009 (10) a (ES) č. 479/2009 (11);
i)
pravidelné zveřejňování informací o finanční situaci veřejných podniků a dalších veřejných subjektů, které nejsou součástí vládních institucí (včetně podrobných výkazů zisku a ztráty, rozvah a údajů o pracovních místech a mzdových nákladech).
3. Řecko přijme do konce prosince 2010 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 2 písm. a) a d);
b)
návrh právních předpisů na posílení fiskálního rámce. Ten by měl obsahovat zejména stanovení střednědobého fiskálního rámce, vytvoření povinné pohotovostní rezervy v rozpočtu odpovídající 10 % celkových rozpočtových prostředků, vytvoření robustnějších mechanismů pro sledování výdajů a založení nezávislé fiskální agentury, která by poskytovala poradenství a odbornou kontrolu ve fiskální oblasti;
c)
zákon o reformě systému kolektivního vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru, který by stanovil snížení sazeb za práci přesčas, větší flexibilitu v uspořádání pracovní doby a umožnil, aby místní územní pakty mohly stanovovat nižší růst mezd než odvětvové dohody;
d)
zákon o minimálních mzdách, který zavede mzdy pod úrovní minimální mzdy pro ohrožené skupiny, jako jsou mládež a dlouhodobě nezaměstnaní, a stanoví opatření, která zaručí, aby stávající minimální mzdy zůstaly po dobu tří let nominálně neměnné;
e)
reformu právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, která prodlouží zkušební dobu u nových zaměstnání na jeden rok, sníží celkovou výši odstupného a zajistí, aby se na dělnické profese vztahovaly stejné podmínky odstupného jako na úřednická a odborná povolání, zvýší minimální hranici pro uplatnění pravidel hromadného propouštění, zejména u větších podniků, a usnadní širší využívání smluv na dobu určitou.
f)
výrazné zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
g)
zavedení nového systému správy léčiv, který upřednostní používání generik;
h)
zavedení jednotného systému veřejných zakázek s ústředním orgánem pro jejich zadávání, které zejména zajistí, aby byla nabídková řízení řádná a aby byly prováděny kontroly ex ante a ex post;
i)
právní předpisy zjednodušující a urychlující postup udělování oprávnění pro podniky, průmyslové činnosti a povolání;
j)
úpravu institucionálního rámce řeckého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zvýšit jeho nezávislost, stanovit přiměřené lhůty pro prošetřování a vydávání rozhodnutí a vybavit jej pravomocí zamítat stížnosti;
k)
lepší správu veřejného majetku s cílem získat v období let 2011-2013 ročně alespoň 1 miliardu EUR;
l)
opatření, která odstraní stávající omezení, jež brání volnému pohybu služeb.
4. Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 3 písm. b).
5. Řecko přijme do konce června 2011 tato opatření:
a)
zjednodušenou a jednotnou mzdovou tabulku pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury a která zajistí, aby platy odrážely produktivitu a svěřené úkoly;
b)
opatření, která reagují na zjištění vyplývající z vnějšího a nezávislého funkčního přezkumu veřejné správy;
c)
posílení inspektorátu práce, který musí být plně obsazen kvalifikovanými pracovníky a musí mít kvantitativní cíle ohledně počtu kontrol, které mají být provedeny.
6. Řecko přijme do konce září 2011 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 2,2 % HDP do návrhu rozpočtu na rok 2012. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): další rozšíření základu pro výpočet DPH přesunutím zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s cílem vybrat alespoň dalších 300 milionů EUR); další snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru nad rámec pravidla „jeden nový pracovník za každých pět zaměstnanců, kteří odcházejí do důchodu“ (s cílem uspořit nejméně 600 milionů EUR); stanovení spotřebních daní na nealkoholické nápoje (v celkové hodnotě alespoň 300 milionů EUR); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 200 milionů EUR); reorganizaci institucí pod úrovní ústředních vládních institucí (s cílem uspořit alespoň 500 milionů EUR); snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí (o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2011); nominální zmrazení důchodů; zvýšení účinnosti paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s cílem vybrat alespoň 100 milionů EUR); snížení transferů veřejným podnikům (alespoň o 800 milionů EUR) v návaznosti na jejich restrukturalizaci; navázání dávek v nezaměstnanosti na majetkové poměry (s cílem uspořit 500 milionů EUR); výběr dalších příjmů z herních licencí (nejméně 225 milionů EUR z prodeje licencí a 400 milionů EUR z licenčních poplatků);
b)
zmírnění daňových překážek pro fúze a akvizice;
c)
zjednodušení celního odbavení u vývozů a dovozů;
d)
další zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
e)
plné provedení programu zlepšování právní úpravy s cílem snížit administrativní zátěž o 20 % (oproti roku 2008).
7. Řecko přijme do konce prosince 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 6 písm. a);
b)
posílení řídící schopnosti všech řídících orgánů a zprostředkujících subjektů operačních programů, které jsou součástí národního strategického referenčního rámce pro období let 2007-2013, a jejich certifikaci podle normy ISO 9001:2008 (management kvality).
Článek 3
Řecko musí plně spolupracovat s Komisí a na její odůvodněnou žádost jí neprodleně předá veškeré údaje nebo dokumenty, které jsou nezbytné pro kontrolu dodržování tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Řecko bude Radě a Komisi čtvrtletně předkládat zprávy, v nichž uvede opatření přijatá za účelem naplňování tohoto rozhodnutí.
2. Zprávy uvedené v odstavci 1 by měly obsahovat následující podrobné informace:
a)
konkrétní opatření naplňující toto rozhodnutí provedená do data zprávy, včetně vyčíslení jejich rozpočtového dopadu;
b)
plánovaná konkrétní opatření k naplnění tohoto rozhodnutí, která budou provedena po datu zprávy, spolu s harmonogramem jejich provedení a odhadem jejich rozpočtového dopadu;
c)
měsíční plnění státního rozpočtu;
d)
údaje za dobu kratší než jeden rok o plnění rozpočtu ze strany sociálního zabezpečení, místních vládních institucí a mimorozpočtových fondů;
e)
vydávání a výplatu státních dluhopisů;
f)
vývoj pracovních míst na dobu neurčitou a určitou ve veřejném sektoru;
g)
očekávané platby z veřejných výdajů (kumulované nedoplatky);
h)
finanční situaci ve veřejných podnicích a dalších veřejných subjektech.
3. Komise a Rada rozborem zpráv posoudí, zda Řecko toto rozhodnutí dodržuje. V rámci tohoto posouzení může Komise navrhnout opatření zajišťující, že bude dodržen postup korekce k nápravě nadměrného schodku stanovený tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Lucemburku dne 8. června 2010.
DECIZIA CONSILIULUI
din 8 iunie 2010
adresată Greciei în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei să ia măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv
(2010/320/UE)
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 126 alineatul (9) și articolul 136,
având în vedere recomandarea Comisiei,
întrucât:
(1)
Articolul 136 alineatul (1) litera (a) din TFUE prevede posibilitatea adoptării unor măsuri specifice pentru statele membre a căror monedă este euro pentru a consolida coordonarea și supravegherea disciplinei lor bugetare.
(2)
Articolul 126 din TFUE prevede că statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive și stabilește, în acest scop, procedura de deficit excesiv. Pactul de stabilitate și creștere, care conform componentei sale corective pune în aplicare procedura de deficit excesiv, constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide ținând cont de situația economică.
(3)
La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene (TCE) că în Grecia exista un deficit excesiv și a emis recomandări pentru corectarea acestuia până cel târziu în 2010, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) (TCE) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (1). Consiliul a stabilit, de asemenea, data limită de 27 octombrie 2009 până la care Grecia să ia măsuri eficiente. La 30 noiembrie 2009, Consiliul a stabilit în conformitate cu articolul 126 alineatul (8) din TFUE că Grecia nu a luat măsuri eficiente; în consecință, la 16 februarie 2010, Consiliul a trimis o notificare Greciei, în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE, pentru a lua măsuri de reducere a deficitului excesiv până cel târziu în 2012 [denumită în continuare „decizia Consiliului adoptată în temeiul articolului 126 alineatul (9)”]. Consiliul a stabilit, de asemenea, data limită de 15 mai 2010 pentru luarea unor măsuri eficiente.
(4)
În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97, în cazul în care au fost luate măsuri eficiente în conformitate cu articolul 126 alineatul (9) din TFUE și dacă după adoptarea notificării în cauză survin evenimente economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice, Consiliul poate decide, la recomandarea Comisiei, să adopte o notificare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE.
(5)
Conform previziunilor serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, care au stat la baza notificării inițiale adresate Greciei, se anticipa o scădere a PIB-ului cu ¼ % în 2010 și o redresare începând cu 2011, când se estima că economia urma să crească cu 0,7 %. Conform noilor estimări, PIB-ul real se va diminua drastic în 2010 și va continua să scadă în 2011. Se previzionează o reluare treptată a creșterii după aceea. Această înrăutățire marcată a condițiilor economice presupune o deteriorare corespunzătoare a perspectivelor privind finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale. La aceasta se adaugă revizuirea în creștere a deficitului public pentru 2009 [de la 12,7 % din PIB, cât era estimat la momentul adoptării deciziei Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (9), la 13,6 % din PIB, conform notificării fiscale transmise de Grecia la 1 aprilie 2010], cu riscul unei noi revizuiri în creștere (de ordinul a 0,3-0,5 % din PIB) ca urmare a finalizării investigațiilor întreprinse de Eurostat alături de autoritățile statistice ale Greciei (2). În sfârșit, îngrijorarea la nivelul piețelor legate de perspectivele privind finanțele publice a provocat o creștere bruscă a primelor de risc asupra datoriei publice, care s-a alăturat dificultăților de a controla traiectoria deficitului și datoriei publice. Conform evaluărilor preliminarii efectuate de Comisie în martie 2010, Grecia punea în aplicare, așa cum i se solicitase, măsurile fiscale menite să asigure atingerea țintei de deficit planificate pentru 2010. Cu toate acestea, ca urmare a schimbării bruște a condițiilor economice, acele planuri nu mai pot fi considerate valabile, fiind necesară o acțiune și mai drastică în cursul anului curent. În același timp, severitatea contracției economiei preconizată în prezent face ca menținerea traiectoriei inițiale de reducere a deficitului să fie nefezabilă. Se poate considera că în Grecia au survenit evenimente economice negative și neprevăzute cu consecințe nefavorabile majore pentru finanțele publice și prin urmare este justificată adoptarea unor recomandări revizuite în temeiul articolului 136 și al articolului 126 alineatul (9) din TFUE.
(6)
Având în vedere considerațiile de mai sus, reiese că termenul stabilit în decizia Consiliului adoptată în temeiul articolului 126 alineatul (9) pentru corectarea deficitului excesiv din Grecia ar trebui extins cu doi ani, până în 2014.
(7)
Datoria publică brută se situa la un nivel de 115,1 % din PIB la sfârșitul lui 2009. Această pondere a datoriei publice este printre cele mai ridicate din UE și depășește cu mult valoarea de referință de 60 % din PIB prevăzută de tratat. În plus, această cifră riscă să fie revizuită în creștere (cu 5-7 puncte procentuale) ca urmare a investigațiilor statistice în curs. Respectarea traiectoriei de reducere a deficitului considerată necesară și realizabilă în aceste circumstanțe ar implica inversarea tendinței de creștere a datoriei începând cu 2014. Pe lângă deficitele bugetare ridicate repetate, operațiunile din afara bugetului au contribuit în mod semnificativ la creșterea datoriei. Toate acestea au contribuit la diminuarea încrederii piețelor în capacitatea guvernului grec de a onora datoria pe viitor. Este necesar ca Grecia să ia de urgență măsuri cruciale, la o scară fără precedent, privind deficitul și ceilalți factori care contribuie la creșterea datoriei, în așa fel încât să inverseze tendința de creștere a ponderii datoriei în PIB și să permită o revenire la finanțarea de pe piață.
(8)
Deteriorarea foarte gravă a situației financiare a guvernului grec a convins statele membre din zona euro să decidă acordarea unui sprijin pentru stabilitate Greciei, cu scopul de a proteja stabilitatea financiară a întregii zone euro, la care se adaugă și asistența multilaterală acordată de Fondul Monetar Internațional. Sprijinul statelor membre din zona euro va lua forma unei centralizări a împrumuturilor bilaterale, coordonată de Comisie. Creditorii au decis ca sprijinul acordat de ei să fie condiționat de respectare de către Grecia a prezentei decizii. În mod concret, se așteaptă ca Grecia să îndeplinească măsurile specificate în prezenta decizie în conformitate cu calendarul stabilit în aceasta,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Grecia trebuie să pună capăt situației de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2014.
(2) Traiectoria de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv are ca obiectiv un deficit public care să nu depășească 18 508 milioane EUR (8,0 % din PIB) în 2010, 17 065 milioane EUR (7,6 % din PIB) în 2011, 14 916 milioane EUR (6,5 % din PIB) în 2012, 11 399 milioane EUR (4,9 % din PIB) în 2013 și 6 385 milioane EUR (2,6 % din PIB) în 2014. În acest scop, trebuie realizată o ameliorare a soldului structural cu cel puțin 10 % din PIB în perioada 2009-2014.
(3) Traiectoria de ajustare de la alineatul (2) presupune ca evoluția anuală a datoriei publice brute consolidate să nu depășească 34 058 milioane EUR în 2010, 17 365 milioane EUR în 2011, 15 016 milioane EUR în 2012, 11 599 milioane EUR în 2013 și 7 885 milioane EUR în 2014. Conform estimărilor actuale ale PIB-ului, traiectoria corespunzătoare a ponderii datoriei în PIB este de 133,2 % în 2010, 145,2 % în 2011, 148,8 % în 2012, 149,6 % în 2013 și 148,4 % în 2014.
Articolul 2
(1) Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii iunie 2010:
(a)
o lege care să introducă un sistem de impozitare progresivă pentru toate sursele de venit și un tratament unitar la nivel orizontal al veniturilor din muncă și din capital;
(b)
o lege care să abroge toate derogările și dispozițiile de impozitare autonomă din sistemul fiscal, inclusiv pe cele aplicabile veniturilor provenind din alocațiile speciale acordate funcționarilor publici;
(c)
anularea creditelor bugetare din rezerva pentru cheltuieli neprevăzute, în scopul de a economisi 700 milioane EUR;
(d)
anularea majorității creditelor bugetare pentru indemnizația de solidaritate (cu excepția unei părți destinate reducerii sărăciei), în scopul de a economisi 400 milioane EUR;
(e)
reducerea pensiilor cele mai ridicate, în scopul de a economisi 500 milioane EUR într-un an complet (350 milioane EUR în 2010);
(f)
reducerea primelor și indemnizațiilor de Paște, pentru vară și de Crăciun acordate funcționarilor publici, în scopul de a economisi 1 500 milioane EUR într-un an complet (1 100 milioane EUR în 2010);
(g)
anularea primelor de Paște, pentru vară și de Crăciun acordate pensionarilor, protejându-i în același timp pe cei cu pensii scăzute, în scopul de a economisi 1 900 milioane EUR într-un an complet (1 500 milioane EUR în 2010);
(h)
creșterea ratei TVA, pentru a obține venituri de cel puțin 1 800 milioane EUR într-un an complet (800 milioane EUR în 2010);
(i)
creșterea accizelor la carburanți, tutun și alcool, pentru a obține venituri de cel puțin 1 050 milioane EUR într-un an complet (450 milioane EUR în 2010);
(j)
o legislație care să pună în aplicare directiva privind serviciile (3);
(k)
o lege care să asigure reforma și simplificarea administrației publice la nivel local, în scopul reducerii cheltuielilor de funcționare;
(l)
instituirea unui grup operativ având ca obiectiv ameliorarea ratei de absorbție a fondurilor structurale și de coeziune;
(m)
o lege pentru simplificarea înființării de noi întreprinderi;
(n)
reducerea investițiilor publice cu 500 milioane EUR față de sumele planificate;
(o)
direcționarea creditor bugetare pentru cofinanțarea fondurilor structurale și de coeziune către un cont central special care să nu poată fi utilizat în alte scopuri;
(p)
crearea unui fond financiar independent de stabilitate care să fie utilizat în cazurile de deficit de capital și care să asigure buna funcționare a sectorului financiar, prin acordarea de sprijin băncilor în cadrul portofoliilor de investiții, după caz;
(q)
supravegherea consolidată a băncilor, împreună cu creșterea resurselor umane implicate, cu raportarea mai frecventă și cu teste de stres trimestriale.
(2) Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii septembrie 2010:
(a)
includerea în proiectul de buget pe 2011 a unor măsuri de consolidare fiscală care se ridică la cel puțin 3 % din PIB (4,1 % din PIB, dacă se iau în considerare reporturile aferente măsurilor puse în aplicare în 2010). Bugetul trebuie să includă, în principal, următoarele măsuri (sau, în circumstanțe excepționale, măsuri care să genereze economii comparabile): o reducere a consumului intermediar al administrației publice cu cel puțin 300 milioane EUR față de nivelul acestuia din 2010 (în plus față de economiile obținute ca urmare a reformei administrației publice și locale menționate la prezentul alineat); o înghețare a indexării pensiilor (în scopul de a economisi 100 milioane EUR); impunerea unei taxe temporare de criză asupra firmelor cu profit foarte ridicat (pentru a obține venituri suplimentare anuale de cel puțin 600 milioane EUR în 2011, 2012 și 2013); introducerea unor impozite forfetare pentru persoanele care desfășoară activități independente (pentru a obține venituri de cel puțin 400 milioane EUR în 2011 și venituri mai ridicate în 2012 și 2013); lărgirea bazei de impozitare TVA prin includerea anumitor servicii care sunt, în prezent, scutite și prin trecerea a 30 % din bunuri și servicii de la rata redusă la rata standard (pentru a obține venituri de 1 miliard EUR); o taxă ecologică impusă emisiilor de CO2, introdusă gradual (pentru a obține venituri de cel puțin 300 milioane în 2011); punerea în aplicare, de guvernul grec, a unei legislații care să asigure reforma administrației publice și reorganizarea administrației locale (în scopul de a reduce costurile cu cel puțin 500 milioane EUR în 2011 și cu încă 500 milioane atât în 2012, cât și în 2013); o reducere a investițiilor finanțate local (cu cel puțin 1 miliard EUR) prin acordarea de prioritate proiectelor de investiții finanțate din fondurile structurale ale UE; stimularea soluționării cazurilor de încălcare a dispozițiilor în materie de utilizare a terenurilor (pentru a obține venituri de cel puțin 1 500 milioane EUR în perioada 2011-2013, din care cel puțin 500 milioane EUR în 2011); colectarea de venituri din acordarea de licențe pentru jocurile de noroc (cel puțin 500 milioane EUR din acordarea de licențe și 200 milioane EUR din redevențe); creșterea bazei de impozitare a impozitului pe bunuri imobiliare, prin actualizarea valorii bunurilor (estimată să genereze venituri suplimentare de cel puțin 500 milioane EUR); creșterea impozitării retribuțiilor în natură, inclusiv prin impozitarea plăților în baza contractelor de leasing pentru mașini (cu cel puțin 150 milioane EUR); creșterea impozitării bunurilor de lux (cu cel puțin 100 milioane EUR); impunerea unei taxe speciale asupra clădirilor neautorizate (care ar genera venituri de cel puțin 800 milioane EUR anual); înlocuirea a numai 20 % din personalul sectorului public care se pensionează (administrația centrală, municipalități, societățile de stat, administrația locală, agențiile de stat și alte instituții publice);
(b)
o lege care să asigure o reformă a sistemului de pensii pentru a garanta sustenabilitatea acestuia pe termen mediu și lung. Legea ar trebui, în special, să prevadă ca vârstă legală unică de pensionare vârsta de 65 de ani (și pentru femei), să regrupeze fondurile de pensii existente în trei fonduri și să introducă un nou sistem de pensii unificat pentru toți angajații, prezenți și viitori (aplicabil începând cu 1 ianuarie 2013), să reducă limita superioară a pensiilor, să introducă o creștere graduală a stagiului minim de cotizare necesar pentru a primi pensia completă, de la 37 la 40 de ani (până în 2015), să impună, până la 1 ianuarie 2011, o vârstă minimă de pensionare de 60 de ani (inclusiv pentru persoanele care lucrează în condiții de muncă grele și pentru cele care au acumulat deja 40 de ani de cotizare), să anuleze regulile speciale de care beneficiază persoanele asigurate înainte de 1993 (păstrând însă drepturile dobândite), să reducă în mod semnificativ lista meseriilor care presupun condiții de muncă grele, să reducă pensiile (cu 6 % pe an) persoanelor care se pensionează între 60 și 65 de ani cu un stagiu de cotizare mai mic de 40 de ani, să creeze un mecanism automat de ajustare a vârstei de pensionare în funcție de creșterea speranței de viață (începând cu 2020), să introducă un venit minim garantat în funcție de venituri pentru persoanele în etate care au depășit vârsta legală de pensionare, condiții mai stricte de eligibilitate pentru pensiile de invaliditate și reevaluări periodice ale acestora, o modificare a formulei de calculare a pensiilor din sistemul bazat pe contribuții, în vederea consolidării legăturii dintre contribuțiile plătite și beneficiile primite (cu o rată de acumulare limitată la rata medie anuală de 1,2 %) și extinderea calculului veniturilor de care se ține cont pentru determinarea cotizației la veniturile obținute de-a lungul întregii vieți (păstrând însă drepturile dobândite). Punerea în aplicare a acestei legi ar trebui să reducă creșterea prognozată a ponderii cheltuielilor cu pensiile din PIB la un nivel inferior mediei din zona euro în următoarele decenii și să limiteze creșterea cheltuielilor sectorului public cu pensiile în perioada 2010-2060 la mai puțin de 2,5 % din PIB;
(c)
consolidarea rolului și resurselor biroului general de contabilitate și stabilirea de garanții împotriva eventualelor intervenții din sfera politică în proiectarea datelor și în contabilitate;
(d)
un proiect de reformă a legislației privind salariile din sectorul public, incluzând mai ales crearea unei autorități unice de plată pentru plata salariilor, adoptarea unor principii unitare și a unui calendar pentru întocmirea unei grile salariale unice și simplificate care să se aplice sectorului de stat, autorităților locale și altor agenții;
(e)
o legislație care să amelioreze eficiența administrației și controalelor fiscale;
(f)
lansarea unei revizuiri independente a administrației publice și a programelor sociale existente;
(g)
publicarea unor statistici lunare (pe baza contabilității de casă) privind veniturile, cheltuielile, finanțarea și datoriile restante ale „administrației publice disponibile” și ale subdiviziunilor sale;
(h)
un plan de acțiune pentru îmbunătățirea procesului de colectare și prelucrare a datelor administrației publice, în special prin consolidarea mecanismelor de control ale autorităților statistice și ale biroului general de contabilitate și prin garantarea unei răspunderi personale efective în caz de raportare neadecvată a datelor, pentru a putea oferi prompt date de foarte bună calitate ale administrației publice în temeiul Regulamentelor (CE) nr. 2223/96 (4), (CE) nr. 264/2000 (5), (CE) nr. 1221/2002 (6), (CE) nr. 501/2004 (7), (CE) nr. 1222/2004 (8), (CE) nr. 1161/2005 (9), (CE) nr. 223/2009 (10) și (CE) nr. 479/2009 (11);
(i)
publicarea periodică a informațiilor privind situația financiară a întreprinderilor publice și a altor entități publice care nu sunt clasificate ca făcând parte din administrația publică (inclusiv conturile de profit și pierdere, bilanțurile și datele cu privire la salariați și la masa salarială).
(3) Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii decembrie 2010:
(a)
adoptarea definitivă a măsurilor menționate la alineatul (2) literele (a) și (d);
(b)
proiecte de legi care să consolideze cadrul fiscal. Acesta ar trebui să cuprindă, în special, instituirea unui cadru fiscal pe termen mediu, crearea, în cadrul bugetului, a unei rezerve obligatorii pentru situații neprevăzute care să reprezinte 10 % din totalul creditelor, crearea unor mecanisme mai puternice de monitorizare a cheltuielilor și instituirea unei agenții fiscale independente care să ofere consultanță și analize de specialitate pentru problemele fiscal-bugetare;
(c)
o lege pentru reformarea sistemul de negociere a salariilor din sectorul privat, care să prevadă reducerea ratelor remunerațiilor pentru ore suplimentare de lucru și o ameliorare a flexibilității privind gestionarea timpului de lucru și care să permită convențiilor teritoriale locale să fixeze creșteri salariale mai scăzute decât cele prevăzute în acordurile sectoriale;
(d)
o lege privind salariile minime care să introducă niveluri sub minim pentru grupurile expuse riscurilor, precum tinerii sau șomerii de lungă durată, și care să pună în aplicare măsuri care să garanteze că salariile minime actuale vor rămâne aceleași în termeni nominali timp de trei ani;
(e)
o reformă a legislației privind protecția locurilor de muncă, care să extindă perioada de probă pentru noile locuri de muncă la un an, să reducă nivelul global al plăților compensatorii și să garanteze aplicarea acelorași condiții privind plățile compensatorii atât celor care prestează munci calificate, cât și celor care prestează munci necalificate, să crească nivelul minim pentru aplicarea normelor privind concedierile colective, în special pentru societățile mai mari, și să faciliteze utilizarea mai frecventă a contractelor temporare;
(f)
creșterea semnificativă a ratei de absorbție a fondurilor structurale și de coeziune;
(g)
instituirea unui nou sistem de gestionare a medicamentelor care să favorizeze utilizarea medicamentelor generice;
(h)
crearea unui sistem unificat al achizițiilor publice, cu o autoritate centrală pentru achiziții, care să garanteze, în special, proceduri corecte de achiziție, precum și controale ex ante și ex post;
(i)
o legislație pentru simplificarea și accelerarea procesului de autorizare a întreprinderilor, a activităților industriale și a desfășurării de profesii liberale;
(j)
modificarea cadrului instituțional al Autorității elene în domeniul concurenței (HCC), cu scopul de a spori independența acesteia, de a stabili termene limită rezonabile pentru investigații și pentru emiterea deciziilor și de a o învesti cu puterea de a respinge plângeri;
(k)
ameliorarea gestionării activelor publice, cu scopul de a economisi cel puțin 1 miliard EUR pe an în perioada 2011-2013;
(l)
măsuri care vizează eliminarea restricțiilor existente în calea libertății furnizării de servicii.
(4) Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii martie 2011:
(a)
adoptarea definitivă a măsurilor menționate la alineatul (3) litera (b).
(5) Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii iunie 2011:
(a)
o grilă salarială unică și simplificată, care să se aplice sectorului public, autorităților locale și altor agenții, cu remunerații care să reflecte productivitatea și sarcinile alocate;
(b)
măsuri de punere în aplicare a concluziilor formulate în urma revizuirilor funcționale externe și independente ale administrației publice;
(c)
o consolidare a inspectoratului muncii, care trebuie să dispună de tot personalul calificat necesar și de obiective cantitative legate de numărul de controale care trebuie executate.
(6) Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii septembrie 2011:
(a)
includerea în proiectul de buget pe 2012 a unor măsuri de consolidare fiscală totalizând cel puțin 2,2 % din PIB. Bugetul trebuie să includă, în special, următoarele măsuri (sau, în circumstanțe excepționale, măsuri care să genereze economii comparabile): lărgirea în continuare a bazei de impozitare TVA prin trecerea de bunuri și servicii de la rata redusă la rata standard (în vederea colectării unor venituri suplimentare de cel puțin 300 milioane EUR); reducerea numărului de locuri de muncă din sectorul public, în plus față de regula unei singure recrutări pentru fiecare cinci pensionări din sectorul public (cu scopul de a economisi cel puțin 600 milioane EUR); introducerea de accize la băuturile nealcoolice (cu o valoare totală de cel puțin 300 milioane EUR); extinderea impozitului pe bunuri imobiliare prin actualizarea valorilor bunurilor (pentru a obține venituri suplimentare de cel puțin 200 milioane EUR); reorganizarea administrațiilor subcentrale (în scopul de a economisi cel puțin 500 milioane EUR); reducerea consumului intermediar al administrației publice (cu cel puțin 300 milioane EUR în comparație cu 2011); înghețarea nominală a pensiilor; creșterea eficienței impozitelor forfetare pentru persoanele care desfășoară activități independente (cu scopul de a colecta cel puțin 100 milioane EUR); reducerea transferurilor către întreprinderile publice ca urmare a restructurării acestora (cu cel puțin 800 milioane EUR); acordarea ajutoarelor de șomaj în funcție de venituri (pentru a economisi 500 milioane EUR); colectarea unor venituri suplimentare din acordarea de licențe pentru jocurile de noroc (cel puțin 225 milioane EUR din acordarea de licențe și 400 milioane EUR din redevențe);
(b)
diminuarea obstacolelor fiscale din calea fuziunilor și achizițiilor;
(c)
simplificarea formalităților vamale pentru exporturi și importuri;
(d)
creșterea suplimentară a ratei de absorbție a fondurilor structurale și de coeziune;
(e)
o punere în aplicare completă a programului pentru o mai bună legiferare, în vederea reducerii sarcinii administrative cu 20 % (față de 2008).
(7) Grecia trebuie să adopte următoarele măsuri înainte de sfârșitul lunii decembrie 2011:
(a)
adoptarea definitivă a măsurilor menționate la alineatul (6) litera (a);
(b)
consolidarea capacității manageriale a tuturor autorităților de gestiune și organismelor intermediare ale programelor operaționale în contextul cadrului strategic național de referință 2007-2013 și certificarea lor ISO 9001:2008 (managementul calității).
Articolul 3
Grecia cooperează pe deplin cu Comisia și, la cererea motivată a acesteia, îi transmite, fără întârziere, toate datele sau documentele necesare pentru monitorizarea respectării prezentei decizii.
Articolul 4
(1) Grecia prezintă Consiliului și Comisiei, o dată pe trimestru, un raport în care să expună măsurile de politică luate pentru a se conforma prezentei decizii.
(2) Rapoartele menționate la alineatul (1) ar trebui să conțină informații detaliate despre:
(a)
măsurile concrete puse în aplicare până la data raportului pentru a se conforma prezentei decizii, inclusiv impactul bugetar cuantificat al acestora;
(b)
măsurile concrete a căror punere în aplicare este prevăzută după data raportului pentru a se conforma prezentei decizii, precum și calendarul punerii în aplicare și estimarea impactului bugetar al acestora;
(c)
execuția lunară a bugetului de stat;
(d)
datele privind execuția bugetului asigurărilor sociale, a bugetului autorităților locale și a fondurilor extrabugetare pe parcursul anului;
(e)
emisiunea și rambursarea datoriei publice;
(f)
evoluțiile în materie de ocupare a locurilor de muncă permanente și temporare din sectorul public;
(g)
cheltuielile publice neachitate (arierate cumulate);
(h)
situația financiară a întreprinderilor publice și a altor entități publice.
(3) Comisia și Consiliul analizează rapoartele pentru a determina măsura în care Grecia se conformează prezentei decizii. În contextul acestor evaluări, Comisia poate indica măsurile necesare pentru respectarea traiectoriei de ajustare prevăzute de prezenta decizie pentru corectarea deficitului excesiv.
Articolul 5
Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.
Articolul 6
Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.
Adoptată la Luxemburg, 8 iunie 2010.