NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 691/2011
ze dne 6. července 2011
o evropských environmentálních hospodářských účtech
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 338 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii se mimo jiné stanoví, že Unie „usiluje o udržitelný rozvoj Evropy, založený na vyváženém hospodářském růstu a na cenové stabilitě, vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství směřujícím k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku a na vysokém stupni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí“.
(2)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí potvrdilo (2), že spolehlivé informace o stavu životního prostředí a o klíčových trendech, vlivech a faktorech environmentálních změn jsou zásadní pro tvorbu efektivní politiky, její provádění a obecněji pro větší zapojení občanů. Je třeba vyvinout nástroje, které by zvýšily povědomí veřejnosti o vlivu hospodářské činnosti na životní prostředí.
(3)
Vědecky podložený přístup k měření nedostatku zdrojů bude mít v budoucnu zásadní význam pro udržitelný rozvoj Unie.
(4)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 1578/2007/ES ze dne 11. prosince 2007 o statistickém programu Společenství na období 2008 až 2012 (3) jasně poukazuje na potřebu vysoce kvalitních statistik a účtů v oblasti životního prostředí. Mezi hlavními iniciativami pro období 2008 až 2012 se dále uvádí, že by měly být případně vypracovány právní základy pro základní oblasti sběru environmentálních údajů, které nejsou v současnosti upraveny žádným právním aktem.
(5)
Komise ve sdělení ze dne 20. srpna 2009 nazvaném „Překročit HDP: měření pokroku v měnícím se světě“ uznala potřebu doplnit stávající ukazatele o údaje, které zohlední environmentální a sociální aspekty, a tím umožní soudržnější a komplexnější tvorbu politiky. K tomuto účelu představují environmentální hospodářské účty nástroj pro monitorování tlaků, jimiž působí hospodářství na životní prostředí, a pro zkoumání, jak by tyto tlaky mohly být zmírněny. Environmentální hospodářské účty poskytují více informací než národní účty samotné, neboť vypovídají o vzájemném působení faktorů souvisejících s hospodářstvím, domácnostmi a životním prostředím. Environmentální hospodářské účty představují důležitý zdroj údajů pro rozhodnutí přijímaná v oblasti životního prostředí a měly by být zohledňovány Komisí při posuzování dopadů. V souladu se zásadami udržitelného rozvoje a úsilím o dosažení ekonomiky efektivně využívající zdroje s minimálním znečištěním, které jsou zakotveny ve strategii Evropa 2020 a v různých významných iniciativách, je stále naléhavějším úkolem vytvořit rámec pro údaje, který bude důsledně zahrnovat kromě hospodářských otázek i otázky z oblasti životního prostředí.
(6)
Evropský systém účtů (ESA) stanovený nařízením Rady (ES) č. 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (4) (dále jen „ESA 95“), který je v souladu se Systémem národních účtů (SNA) přijatým Statistickou komisí OSN v únoru 1993, je hlavním nástrojem hospodářských statistik Unie a mnoha hospodářských ukazatelů (včetně HDP). Rámec ESA lze používat pro analýzu a hodnocení různých aspektů hospodářství (například jeho struktury, určitých úseků nebo vývoje v čase), přesto však pro potřeby určitých konkrétních údajů, jako například pro analýzu vzájemných vztahů mezi životním prostředím a hospodářstvím, je nejlepším řešením sestavit samostatné satelitní účty.
(7)
Ve svých závěrech z června roku 2006 Evropská rada vyzvala Unii a členské státy, aby národní účty rozšířily o hlavní aspekty udržitelného rozvoje. Národní účty by proto měly být doplněny o integrované environmentální hospodářské účty poskytující plně odpovídající údaje.
(8)
Je velmi důležité, aby okamžitě po dosažení plné funkčnosti systému byly evropské environmentální hospodářské účty aktivně a přesně využívány ve všech členských státech a při tvorbě všech příslušných politik Unie a představovaly základ pro posuzování dopadů, akční plány, legislativní návrhy a další důležité výsledky politického rozhodování.
(9)
Aktuálnější údaje by rovněž bylo možné získat takzvaným „okamžitým odhadem“, který využívá statistické techniky podobné technikám používaným při sestavování předpovědí za účelem spolehlivých odhadů.
(10)
Satelitní účty umožňují pružně a bez přetěžování nebo narušení ústředního systému rozšířit analytické kapacity národních účtů na vybrané oblasti společenského zájmu, jako jsou tlaky na životní prostředí vyplývající z lidské činnosti. Satelitní účty by měly být pravidelně a ve srozumitelné podobě zpřístupňovány veřejnosti.
(11)
Systém integrovaných environmentálních hospodářských účtů (SEEA), který společně vyvinuly OSN, Evropská komise, Mezinárodní měnový fond, Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj a Světová banka, je satelitním systémem SNA. Spojuje hospodářské informace a informace o životním prostředí do společného rámce, který umožňuje měřit přínos životního prostředí pro hospodářství a vliv hospodářství na životní prostředí. Poskytuje tvůrcům politiky ukazatele a popisné statistické údaje pro sledování tohoto vzájemného působení a také databázi pro strategické plánování a analýzu politik za účelem nalezení udržitelnějších cest rozvoje.
(12)
SEEA v maximální možné míře slučuje a integruje jednotlivé kategorie environmentálních hospodářských účtů. Všechny tyto kategorie obecně rozšiřují stávající pojetí nákladů, tvorby kapitálu a základního kapitálu v SNA tím, že je doplňují dalšími údaji vyjádřenými ve fyzických jednotkách, což umožňuje zahrnout environmentální náklady a využití přírodních zdrojů ve výrobě, nebo je korigují díky zahrnutí těchto účinků vyjádřených v peněžních jednotkách. V rámci tohoto celkového zaměření se některé stávající kategorie značně liší, pokud jde o metodiku a pokud jde o otázky životního prostředí, kterých se týkají.
(13)
V roce 1994 předložila Komise svou první strategii „ekologického účetnictví“. Od té doby Komise (Eurostat) a členské státy vypracovaly a vyzkoušely metody účetnictví do takové míry, že několik členských států nyní pravidelně poskytuje první soubory environmentálních hospodářských účtů. Nejčastější jsou účty související s fyzickým tokem emisí do ovzduší (včetně skleníkových plynů) a účty materiálové spotřeby, jakož i peněžní účty výdajů na ochranu životního prostředí a daní souvisejících s životním prostředím.
(14)
Jedním z cílů pro období zahrnuté ve statistickém programu Společenství na období 2008 až 2012 je přijmout iniciativy k nahrazení dohod právními předpisy Unie v určitých oblastech, ve kterých se pravidelně vyhotovují evropské statistiky a které již dosáhly dostatečné zralosti.
(15)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice (5) poskytuje referenční rámec pro evropské environmentální hospodářské účty. Vyžaduje zejména, aby byly evropské statistiky v souladu se zásadami profesionální nezávislosti, nestrannosti, objektivity, spolehlivosti, statistické důvěrnosti a efektivity nákladů.
(16)
Jelikož se jednotlivé soubory environmentálních hospodářských účtů nacházejí ve stádiu vývoje a jsou na různém stupni zralosti, měla by být přijata modulární struktura umožňující přiměřenou pružnost, aby bylo mimo jiné možné zavést další moduly.
(17)
Měl by být zaveden program pilotních studií s cílem zlepšit kvalitu výkaznictví a údajů, posílit metodiku a připravit se na další vývoj.
(18)
Před zavedením dalších zpravodajských povinností by mělo být provedeno posouzení proveditelnosti.
(19)
Komise by měla mít pravomoc povolit členským státům během přechodných období výjimky, pokud jejich vnitrostátní statistické systémy vyžadují rozsáhlé úpravy.
(20)
Unie by měla podporovat zavádění environmentálních hospodářských účtů ve třetích zemích, zejména pak v zemích, které sdílí některé složky životního prostředí (zejména vodu) s členskými státy EU.
(21)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření společného rámce pro sběr údajů, sestavování, předávání a vyhodnocování evropských environmentálních hospodářských účtů, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(22)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přizpůsobení modulů environmentálnímu, hospodářskému a technickému vývoji a poskytnutí metodických pokynů. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(23)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení a řádného fungování systému evropských environmentálních hospodářských účtů by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (6).
(24)
Byl konzultován Výbor pro evropský statistický systém,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví společný rámec pro sběr, sestavování, předávání a vyhodnocování evropských environmentálních hospodářských účtů za účelem vytváření environmentálních hospodářských účtů jakožto satelitních účtů k ESA 95 tím, že stanoví metodiku, společné standardy, definice, klasifikace a účetní pravidla, jež mají být používány pro sestavování environmentálních hospodářských účtů.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„emisí do ovzduší“ fyzický tok plynných látek nebo prachových částic z národního hospodářství (výrobních nebo spotřebních procesů) do ovzduší, které je součástí systému životního prostředí;
2)
„daní související s životním prostředím“ daň, jejíž daňový základ tvoří fyzická jednotka (případně její zástupná jednotka) něčeho, co má určitý prokázaný negativní vliv na životní prostředí, a která je v systému ESA-95 označena jako daň;
3)
„účty materiálových toků na makroekonomické úrovni (EW-MFA)“ ucelené zaznamenávání materiálových vstupů do národního hospodářství, změn materiálových zásob v hospodářství a materiálových výstupů do jiných hospodářství nebo do životního prostředí.
Článek 3
Moduly
1. Environmentální hospodářské účty, které mají být sestavovány v rámci společného rámce podle článku 1, se dělí do těchto modulů:
a)
modul pro účty emisí do ovzduší uvedený v příloze I;
b)
modul pro daně související s životním prostředím podle ekonomických činností uvedený v příloze II;
c)
modul pro účty materiálových toků na makroekonomické úrovni uvedený v příloze III.
2. Každá příloha obsahuje tyto údaje:
a)
cíle, pro které mají být účty sestavovány;
b)
rozsah pokrytí účtů;
c)
seznam ukazatelů, pro které mají být sestavovány a předávány údaje;
d)
první referenční rok, četnost a lhůty pro předávání sestavených uvedených účtů;
e)
vykazovací tabulky;
f)
maximální délku přechodných období uvedených v článku 8, na která může Komise povolit výjimky.
3. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9, je-li to nezbytné s ohledem na environmentální, hospodářský nebo technický vývoj, za účelem:
a)
poskytnutí metodických pokynů a
b)
aktualizace příloh uvedených v odstavci 1 týkající se informací uvedených v odst. 2 písm. c), d) a e),
Při výkonu pravomoci podle tohoto odstavce Komise zajistí, aby jí vydané akty v přenesené pravomoci nepředstavovaly pro členské státy a respondenty další podstatnou administrativní zátěž.
Článek 4
Pilotní studie
1. Komise vypracuje program pro pilotní studie, které by měly členské státy provést na základě dobrovolnosti, s cílem zlepšit kvalitu vykazování a údajů, vytvořit dlouhodobé časové řady a vyvinout metodiku. Program zahrnuje pilotní studie, které mají ověřit proveditelnost zavedení nových modulů environmentálních hospodářských účtů. Při vypracovávání tohoto programu Komise zajistí, aby členským státům a respondentům nevznikla žádná další administrativní nebo finanční zátěž.
2. Závěry z pilotních studií Komise vyhodnotí a zveřejní, přičemž vezme v úvahu přínosy dostupnosti údajů v poměru k nákladům na jejich sběr a k administrativní zátěži respondentů. Tyto závěry se zohlední v návrzích na zavedení nových modulů environmentálních hospodářských účtů, jež může Komise zahrnout do zprávy podle článku 10.
Článek 5
Sběr údajů
1. V souladu s přílohami tohoto nařízení členské státy shromažďují údaje nezbytné pro sledování ukazatelů uvedených v čl. 3 odst. 2 písm. c).
2. Členské státy shromažďují potřebné údaje tak, že uplatní zásadu administrativního zjednodušení a kombinují tyto zdroje:
a)
zjišťování;
b)
postupy statistického odhadování v případě, že některé ukazatele nebyly sledovány u všech jednotek;
c)
administrativní zdroje.
3. Členské státy informují Komisi a poskytnou podrobné údaje o použitých metodách a zdrojích.
Článek 6
Předávání údajů Komisi (Eurostatu)
1. Členské státy předají Komisi (Eurostatu) údaje uvedené v přílohách, včetně důvěrných údajů, a to ve lhůtách stanovených v těchto přílohách.
2. Údaje se předávají v příslušném technickém formátu, který stanoví Komise prostřednictvím prováděcích aktů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2.
Článek 7
Posouzení kvality
1. Pro účely tohoto nařízení se na údaje, které mají být předány, použijí kritéria kvality uvedená v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 223/2009.
2. Členské státy předloží Komisi (Eurostatu) zprávu o kvalitě předávaných údajů.
3. Při uplatňování kritérií kvality uvedených v odstavci 1 na údaje, na které se vztahuje toto nařízení, přijme Komise prováděcí akty ke stanovení způsobu zpracování, struktury a periodicity zpráv o kvalitě. Tyto akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2.
4. Komise (Eurostat) posoudí kvalitu předávaných údajů a může do jednoho měsíce od jejich obdržení požádat dotyčný členský stát, aby předložil doplňující informace ohledně těchto údajů nebo případně souboru revidovaných údajů.
Článek 8
Výjimky
1. Komise může přijmout prováděcí akty, kterými povolí členským státům během přechodných období uvedených v přílohách výjimky, pokud jejich vnitrostátní statistické systémy vyžadují rozsáhlé úpravy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 11 odst. 2.
2. Za účelem získání výjimky podle odstavce 1 předloží dotyčný členský stát Komisi řádně odůvodněnou žádost do 12. listopadu 2011.
Článek 9
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 3 je Komisi svěřena na dobu pěti let od 11. srpna 2011. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 10
Zprávy a přezkum
Komise předloží do 31. prosince 2013 Evropskému parlamentu a Radě a poté jim předkládá každé tři roky zprávu o uplatňování tohoto nařízení. Ve zprávě se vyhodnotí zejména kvalita předávaných údajů, metody shromažďování údajů, administrativní zátěž pro členské státy a respondenty, jakož i proveditelnost a efektivnost těchto statistik.
Ke zprávě budou ve vhodných případech a s přihlédnutím k závěrům podle čl. 4 odst. 2 připojeny návrhy:
-
na zavedení nových modulů environmentálních hospodářských účtů, jako jsou například výdaje a výnosy spojené s ochranou životního prostředí (EPER)/účty výdajů na ochranu životního prostředí (EPEA), sektor environmentálního zboží a služeb (EGSS), účty energií, dotace související s životním prostředím, účty výdajů na využívání, správu a řízení přírodních zdrojů (RUMEA), účty vody (kvantitativní a kvalitativní), účty odpadů, účty lesů, účty ekosystémových služeb, účty materiálových zásob na makroekonomické úrovni (EW-MSA) a měření nevyužitých vytěžených zemních materiálů (včetně zeminy),
-
zaměřené na další zvyšování kvality údajů a metod jejich shromažďování, čímž se zlepší pokrytí a srovnatelnost údajů a sníží administrativní zátěž pro podniky a správní orgány.
Článek 11
Výbor
1. Komisi je nápomocen Výbor pro evropský statistický systém zřízený nařízením (ES) č. 223/2009. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 12
Vstup v platnost
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 6. července 2011.
REGULAMENTUL (UE) NR. 691/2011 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI
din 6 iulie 2011
privind conturile economice de mediu europene
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338 alineatul (1),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),
întrucât:
(1)
Articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană prevede, între altele, că Uniunea „acționează pentru dezvoltarea durabilă a Europei, întemeiată pe o creștere economică echilibrată și pe stabilitatea prețurilor, pe o economie socială de piață cu grad ridicat de competitivitate, care tinde spre ocuparea deplină a forței de muncă și spre progres social, precum și pe un nivel înalt de protecție și de îmbunătățire a calității mediului”.
(2)
Decizia nr. 1600/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iulie 2002 de stabilirea a celui de-al șaselea program comunitar de acțiune pentru mediu (2) a confirmat că informațiile fiabile privind starea mediului, tendințele, presiunile și factorii principali pentru schimbările de mediu sunt esențiale pentru elaborarea și punerea în aplicare a unei politici eficace și, în mod mai general, pentru responsabilizarea cetățenilor. Ar trebui elaborate instrumente care să permită o mai bună conștientizare de către public a efectelor activității economice asupra mediului.
(3)
Pentru dezvoltarea durabilă a Uniunii, în viitor va fi crucială o abordare cu un fundament științific solid a măsurării insuficienței resurselor.
(4)
Decizia nr. 1578/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2007 privind programul statistic comunitar pentru perioada 2008-2012 (3) se referă, în mod clar, la necesitatea de a dispune de statistici și de conturi de înaltă calitate în domeniul mediului. În plus, în cadrul principalelor inițiative pentru 2008-2012, aceasta afirmă că ar trebui dezvoltate, dacă este cazul, temeiurile juridice corespunzătoare domeniilor strategice ale culegerii datelor de mediu, care nu sunt reglementate, în prezent, prin acte juridice.
(5)
În comunicarea sa din 20 august 2009 intitulată „Dincolo de PIB. Măsurarea progreselor într-o lume în schimbare”, Comisia a recunoscut necesitatea de a completa indicatorii existenți cu date care includ aspecte de mediu și sociale în scopul de a permite elaborarea de politici mai coerente și mai cuprinzătoare. În acest sens, conturile economice de mediu reprezintă un mijloc de monitorizare a presiunilor exercitate de economie asupra mediului și de explorare a modului în care acestea ar putea fi atenuate. Conturile economice de mediu descriu interacțiunile dintre mediul economic, gospodării și mediu, prin urmare conțin mai multe informații decât conturile naționale. Conturile economice de mediu constituie o sursă de date importantă pentru deciziile în domeniul mediului și Comisia ar trebui să le consulte în momentul redactării studiilor de impact. În conformitate cu principiile dezvoltării durabile și cu dorința de a realiza o economie eficientă din punct de vedere al utilizării resurselor și puțin poluantă, integrate în strategia Europa 2020 și în diferite inițiative majore, elaborarea unui cadru de date care include în mod coerent aspectele de mediu împreună cu cele economice devine cu atât mai imperativă.
(6)
Sistemul european de conturi (SEC), stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 2223/96 al Consiliului din 25 iunie 1996 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Comunitate (4) (denumit în continuare „SEC 95”), conform Sistemului de conturi naționale (SCN), adoptat de Comisia de statistică a Organizației Națiunilor Unite în februarie 1993, constituie principalul instrument al statisticilor economice ale Uniunii și al multor indicatori economici (inclusiv PIB). Cadrul SEC poate fi utilizat pentru a analiza și a evalua diverse aspecte ale economiei (de exemplu, structura sa, părțile sale specifice, evoluția sa de-a lungul timpului); cu toate acestea, pentru unele nevoi specifice privind datele, cum ar fi analiza interacțiunii dintre mediu și economie, cea mai bună soluție este stabilirea de conturi-satelit diferite.
(7)
În concluziile sale din iunie 2006, Consiliul European a invitat Uniunea și statele sale membre să extindă conturile naționale la aspectele esențiale ale dezvoltării durabile. Prin urmare, conturile naționale ar trebui completate cu conturi economice și de mediu integrate care să furnizeze date pe deplin coerente.
(8)
Este foarte important ca, de îndată ce sistemul va fi pe deplin operațional, conturile economice de mediu europene să fie utilizate în mod activ și cu acuratețe în toate statele membre și în toate procesele decizionale relevante ale Uniunii ca element-cheie pentru evaluările de impact, planurile de acțiune, propunerile legislative și alte rezultate importante ale procesului decizional.
(9)
Date mai actuale ar putea fi obținute prin modelul „now-casting”, care utilizează tehnici statistice similare celor folosite în realizarea de previziuni pentru a efectua estimări fiabile.
(10)
Conturile-satelit permit extinderea capacității analitice a contabilității naționale la domenii selecționate de preocupare socială, cum ar fi presiunile exercitate de activitatea umană asupra mediului, într-un mod flexibil, fără să încarce excesiv sau să perturbe sistemul central. Conturile-satelit ar trebui să fie puse la dispoziția publicului cu regularitate și sub o formă ușor de înțeles.
(11)
Sistemul de conturi economice și de mediu integrate, elaborat în mod colectiv de Organizația Națiunilor Unite, Comisia Europeană, Fondul Monetar Internațional, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Banca Mondială, este un sistem-satelit al SCN. Acesta reunește într-un cadru comun informații economice și de mediu pentru a măsura contribuția mediului la economie și impactul economiei asupra mediului. Sistemul oferă responsabililor politici indicatori și statistici descriptive pentru a monitoriza aceste interacțiuni, precum și o bază de date pentru planificarea strategică și analiza politicilor în scopul de a identifica modalități de dezvoltare mai durabile.
(12)
Sistemul de conturi economice de mediu integrate sintetizează și integrează în măsura posibilului diferitele categorii ale conturilor economice de mediu. În general, toate aceste categorii lărgesc conceptele existente ale SCN referitoare la cost, formarea de capital și stocul de capital, completându-le cu date suplimentare în termeni fizici în scopul de a integra costul de mediu și utilizarea resurselor naturale în producție sau modificându-le prin integrarea acestor efecte în termeni monetari. În cadrul acestei orientări generale, cele câteva categorii existente se diferențiază considerabil în ceea ce privește metodologia și preocupările de mediu abordate.
(13)
Comisia și-a prezentat prima strategie privind „contabilitatea ecologică” în 1994. De atunci, Comisia (Eurostat) și statele membre au elaborat și au testat metode contabile astfel încât acum mai multe state membre furnizează în mod regulat primele seturi de conturi economice de mediu. Cele mai comune sunt conturile fluxurilor fizice ale emisiilor atmosferice (inclusiv gazele cu efect de seră) și conturile referitoare la consumul de materiale, alături de conturile monetare referitoare la cheltuielile și taxele de protecție a mediului.
(14)
Unul dintre obiectivele pentru perioada care face obiectul programului statistic comunitar 2008-2012 este de a lua inițiative pentru a înlocui acordurile cu legislația Uniunii în anumite domenii în care statisticile europene sunt elaborate regulat și au ajuns la o maturitate suficientă.
(15)
Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene (5) prevede un cadru de referință pentru conturile economice de mediu europene. În special, acesta impune statisticilor europene să respecte principiile de independență profesională, imparțialitate, obiectivitate, fiabilitate, confidențialitate statistică și raport cost-eficacitate.
(16)
Deoarece diferitele seturi de conturi economice și de mediu sunt în curs de elaborare și în etape diferite de dezvoltare, ar trebui adoptată o structură modulară care să ofere flexibilitatea adecvată și care să permită, printre altele, introducerea de module suplimentare.
(17)
Ar trebui stabilit un program-pilot de studii pentru a îmbunătăți calitatea raportării și a datelor, pentru a ameliora metodologiile și pentru a pregăti dezvoltarea ulterioară.
(18)
Introducerea unor cerințe de raportare suplimentare ar trebui să fie precedată de o evaluare a fezabilității.
(19)
Comisia ar trebui să aibă dreptul de a acorda derogări statelor membre în perioadele de tranziție, în măsura în care se impun adaptări majore ale sistemelor naționale de statistică ale acestora.
(20)
Ar trebui ca Uniunea să încurajeze introducerea conturilor economice și de mediu în țările terțe, în special în cele care folosesc resurse de mediu (în principal apă) în comun cu statele membre.
(21)
Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume stabilirea unui cadru comun pentru colectarea, compilarea, transmiterea și evaluarea conturilor economice și de mediu europene, nu poate fi suficient realizat de către statele membre și, prin urmare, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu se extinde dincolo de ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv.
(22)
Competența de adoptare a actelor în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să îi fie delegată Comisiei în scopul de a adapta modulele la evoluțiile de mediu, economice și tehnice, precum și de a furniza orientări metodologice. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.
(23)
În scopul asigurării de condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (6).
(24)
A fost consultat Comitetul Sistemului Statistic European,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiect
Prezentul regulament stabilește un cadru comun pentru colectarea, compilarea, transmiterea și evaluarea conturilor economice de mediu europene în scopul de a crea conturi economice și de mediu sub formă de conturi-satelit ale SEC 95, furnizând metodologia, standardele comune, definițiile, clasificările și normele contabile destinate a fi utilizate pentru compilarea conturilor economice și de mediu.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:
1.
„emisii atmosferice” înseamnă fluxul fizic de materiale gazoase sau granulate din economia națională (procese de producție sau de consum) către atmosferă (ca parte a sistemului de mediu);
2.
„taxă referitoare la mediu” înseamnă o taxă a cărei bază de impunere este o unitate fizică (sau o aproximare a unei unități fizice) a ceva care are un impact negativ specific dovedit asupra mediului, și care este identificată de SEC 95 drept taxă;
3.
„conturi referitoare la fluxul de materiale la scară economică (CFM-SC)” înseamnă compilații coerente ale intrărilor de materiale în economiile naționale, schimbărilor stocului de materiale în cadrul economiei și ieșirilor de materiale către alte economii sau către mediu.
Articolul 3
Module
(1) Conturile economice de mediu care urmează să fie compilate în conformitate cu cadrul comun menționat la articolul 1 sunt grupate în următoarele module:
(a)
un modul pentru conturile referitoare la emisiile atmosferice, astfel cum s-a stabilit în anexa I;
(b)
un modul pentru taxele referitoare la mediu, în funcție de activitatea economică, astfel cum s-a stabilit în anexa II;
(c)
un modul pentru conturile referitoare la fluxul de materiale la scară economică, astfel cum s-a stabilit în anexa III.
(2) Fiecare anexă conține următoarele informații:
(a)
obiectivele pentru care trebuie să fie compilate conturile;
(b)
acoperirea conturilor;
(c)
lista caracteristicilor pentru care trebuie compilate și transmise datele;
(d)
primul an de referință, frecvența și termenele de transmitere pentru compilarea conturilor;
(e)
tabelele de raportare;
(f)
durata maximă a perioadelor de tranziție menționate la articolul 8, în cursul căreia Comisia poate acorda derogări.
(3) În cazul în care este necesar să se țină seama de evoluțiile de mediu, ale economiei și tehnicii, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 9 pentru:
(a)
oferirea de orientări metodologice; și
(b)
actualizarea anexelor menționate la alineatul (1) în ceea ce privește informațiile la care face trimitere alineatul (2) literele (c)-(e).
În procesul de exercitare a competenței conferite în temeiul prezentului alineat, Comisia se asigură că actele sale delegate nu impun sarcini administrative suplimentare importante statelor membre și unităților de respondenți.
Articolul 4
Studii-pilot
(1) Comisia stabilește un program de studii-pilot care urmează să fie realizat de statele membre, pe bază de voluntariat, în scopul de a dezvolta raportarea și de a îmbunătăți calitatea datelor, de a stabili serii cronologice lungi și de a dezvolta metodologia. Programul cuprinde studii-pilot pentru testarea fezabilității introducerii de noi module pentru conturile economice de mediu. La elaborarea programului, Comisia se asigură că nu se creează sarcini administrative sau financiare suplimentare pentru statele membre sau pentru unitățile de respondenți.
(2) Rezultatele studiilor-pilot sunt evaluate și publicate de către Comisie, ținând seama de beneficiile disponibilității datelor în raport cu costul colectării și cu sarcina administrativă a răspunsului. Aceste rezultate sunt luate în calcul în propunerile de introducere de noi module pentru conturile economice de mediu pe care Comisia le-ar putea include în raportul menționat la articolul 10.
Articolul 5
Colectarea datelor
(1) În conformitate cu anexele la prezentul regulament, statele membre colectează datele necesare pentru observarea caracteristicilor menționate la articolul 3 alineatul (2) litera (c).
(2) Statele membre colectează datele necesare utilizând o combinație a diferitelor surse precizate mai jos, aplicând principiul simplificării administrative:
(a)
anchete;
(b)
proceduri de estimare statistică în cazul în care unele caracteristici nu au fost observate în cazul tuturor unităților;
(c)
surse administrative.
(3) Statele membre informează Comisia și furnizează detalii referitoare la metodele și sursele utilizate.
Articolul 6
Transmiterea către Comisie (Eurostat)
(1) Statele membre transmit Comisiei (Eurostat) datele prevăzute în anexe, inclusiv datele confidențiale, la termenele prevăzute în anexe.
(2) Datele sunt transmise într-un format tehnic corespunzător, pe care Comisia îl stabilește prin acte de punere în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).
Articolul 7
Evaluarea calității
(1) În sensul prezentului regulament, datelor care trebuie transmise li se aplică criteriile de calitate menționate la articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 223/2009.
(2) Statele membre furnizează Comisiei (Eurostat) un raport privind calitatea datelor transmise.
(3) În cadrul aplicării criteriilor de calitate menționate la alineatul (1) datelor care fac obiectul prezentului regulament, Comisia adoptă acte de punere în aplicare în vederea definirii modalităților, structurii și periodicității rapoartelor de calitate. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).
(4) Comisia (Eurostat) evaluează calitatea datelor transmise și poate, în termen de o lună de la primirea datelor, să solicite statului membru în cauză să prezinte informații suplimentare referitoare la datele respective sau un set de date revizuit, după caz.
Articolul 8
Derogări
(1) Comisia poate adopta acte de punere în aplicare în scopul acordării de derogări statelor membre pe durata perioadelor de tranziție menționate în anexe în măsura în care sistemele naționale de statistică necesită adaptări majore. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).
(2) În vederea obținerii unei derogări în temeiul alineatului (1), statul membru în cauză prezintă Comisiei o cerere justificată corespunzător până la 12 noiembrie 2011.
Articolul 9
Exercitarea delegării
(1) Comisia este competentă să adopte acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite în prezentul articol.
(2) Delegarea de competență menționată la articolul 3 alineatul (3) îi este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani începând cu 11 august 2011. Comisia prezintă un raport cu privire la delegarea de competență cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competență se reînnoiește tacit pe perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opune unei astfel de reînnoiri cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.
(3) Delegarea de competență menționată la articolul 3 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare duce la încetarea delegării de competență specificate în respectiva decizie. Aceasta produce efecte începând cu ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității vreunui act delegat deja în vigoare.
(4) Imediat ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentului European și Consiliului acest lucru.
(5) Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (3) intră în vigoare doar dacă Parlamentul European sau Consiliul nu au formulat nicio obiecție în termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu au obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
Articolul 10
Raportarea și reexaminarea
Până la 31 decembrie 2013 și ulterior din trei în trei ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament. În raportul respectiv se evaluează în special calitatea datelor transmise, metodele de colectare a datelor, sarcina administrativă a statelor membre și a unităților de respondenți, precum și fezabilitatea și eficacitatea statisticilor respective.
După caz, ținând seama de rezultatele menționate la articolul 4 alineatul (2), raportul este însoțit de propuneri:
-
de introducere de noi module pentru conturile economice de mediu, cum ar fi cheltuieli și venituri legate de protecția mediului (CVPM)/conturile de cheltuieli pentru protecția mediului (CCPM), sectorul bunurilor și serviciilor de mediu (SBSM), conturi pentru energie, transferuri referitoare la mediu (subvenții), conturi de cheltuieli legate de utilizarea și gestionarea resurselor (CCGUR), conturi pentru apă (cantitative și calitative), conturi pentru deșeuri, conturi pentru păduri, conturi pentru servicii ecosistemice, conturi de stocuri de materiale la scară economică (CSMSE) și de măsurare a materialelor din pământ excavate (inclusiv sol) și neutilizate;
-
menite să conducă la îmbunătățirea în continuare a calității datelor și a metodelor de colectare a datelor, îmbunătățind astfel sfera de acoperire a datelor și comparabilitatea acestora și reducând sarcina administrativă care le revine întreprinderilor și administrației.
Articolul 11
Comitetul
(1) Comisia este asistată de Comitetul Sistemului Statistic European, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009. Respectivul comitet este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.
(2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
Articolul 12
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Strasbourg, 6 iulie 2011.