NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 206/2012
ze dne 6. března 2012,
kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,
po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2009/125/ES by měla Komise stanovit požadavky na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, které mají významný objem prodeje, významný dopad na životní prostředí a významný potenciál ke zlepšení dopadu na životní prostředí prostřednictvím lepšího konstrukčního návrhu bez nepřiměřeně vysokých nákladů.
(2)
Ustanovení čl. 16 odst. 2 písm. a) směrnice 2009/125/ES stanoví, že v souladu s postupem podle čl. 19 odst. 3, s kritérii stanovenými v čl. 15 odst. 2 a po poradě s konzultačním fórem o ekodesignu zavede Komise ve vhodných případech prováděcí opatření pro výrobky s vysokým potenciálem pro nákladově efektivní snížení emisí skleníkových plynů, což zahrnuje výrobky topných, ventilačních a klimatizačních systémů.
(3)
Komise vypracovala přípravnou studii s cílem analyzovat technické, environmentální a hospodářské aspekty klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů, které se obvykle používají v domácnostech a malých obchodních provozovnách. Studie byla zpracována ve spolupráci se zúčastněnými a dotčenými stranami z EU i ze třetích zemí a její výsledky byly zveřejněny.
(4)
Hlavními environmentálními aspekty uvedených výrobků, které jsou považovány za významné pro účely tohoto nařízení, jsou spotřeba energie ve fázi jejího používání a hladina akustického výkonu. Přípravná studie rovněž označila za významný environmentální aspekt v podobě přímých emisí skleníkových plynů možný únik chladiva, který představuje v průměru 10-20 % z celkových přímých i nepřímých emisí skleníkových plynů.
(5)
Podle přípravné studie jsou informace o účinnosti komfortních ventilátorů nedostatečné, což bylo potvrzeno během posouzení dopadů. Nicméně s cílem poskytnout orgánům dohledu nad trhem důležité informace a umožnit účinné sledování trhu za účelem budoucího stanovení minimálních požadavků na energetickou účinnost, zajistí požadavky na informace o výrobku týkající se komfortních ventilátorů, aby byla účinnost zařízení a použitá metoda měření na výrobku dobře viditelná. Dále jsou v případě komfortních ventilátorů stanoveny požadavky pro pohotovostní režim a vypnutý stav.
(6)
Roční spotřeba elektrické energie výrobků v EU podléhajících tomuto nařízení byla za rok 2005 odhadnuta na 30 TWh. Pokud nebudou přijata konkrétní opatření, předpokládá se, že v roce 2020 dosáhne roční spotřeba elektrické energie 74 TWh. Přípravná studie ukazuje, že spotřebu elektrické energie lze u výrobků podléhajících tomuto nařízení podstatně snížit.
(7)
Přípravná studie ukazuje, že požadavky týkající se jiných parametrů ekodesignu uvedených v části 1 přílohy I směrnice 2009/125/ES nejsou potřebné, protože spotřeba elektrické energie a hladina akustického výkonu klimatizátorů vzduchu představuje ve fázi jejich používání zdaleka nejdůležitější environmentální aspekty.
(8)
Vzhledem k tomu, že chladiva jsou ošetřena v rámci nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 ze dne 17. května 2006 o některých fluorovaných skleníkových plynech (2), nejsou v tomto nařízení stanoveny žádné zvláštní požadavky týkající se chladiv. V rámci požadavků na ekodesign je však navržen bonus s cílem motivovat trh k používání chladiv s nižším škodlivým vlivem na životní prostředí. Tento bonus povede ke snížení minimálních požadavků na energetickou účinnost u zařízení používajících chladiva s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP).
(9)
Klimatizátory vzduchu mohou být součástí systémů instalovaných v budovách. Vnitrostátní právní předpisy opírající se mimo jiné o směrnici 2010/31/EU Evropského parlamentu a Rady ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (3) mohou ohledně těchto klimatizačních systémů stanovit nové přísnější požadavky, přičemž využijí metody výpočtu a měření definované v tomto nařízení, pokud jde o účinnost klimatizátoru vzduchu.
(10)
Funkce pohotovostního režimu a vypnutého stavu mohou být odpovědné za významnou část celkové spotřeby energie těchto zařízení. U klimatizátorů vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu je spotřeba energie těchto funkcí součástí minimálních požadavků na energetickou účinnost a metody měření sezónní účinnosti. Požadavky na pohotovostní režim a vypnutý stav u dvoukanálových a jednokanálových klimatizátorů vzduchu jsou stanoveny na základě požadavků na ekodesign podle nařízení Komise (ES) č. 1275/2008 (4).
(11)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek požadavků na ekodesign uvedený v tomto nařízení a v nařízení (EU) Komise č. 626/2011 ze dne 4. května 2011 v přenesené pravomoci, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu (5), povede ve srovnání se situací bez přijetí zvláštních opatření k ročním úsporám elektrické energie do roku 2020 ve výši 11 TWh.
(12)
Výrobky podléhající tomuto nařízení je nutno energeticky zefektivnit použitím stávajících nechráněných nákladově efektivních technologií, které mohou snížit celkové náklady na nákup a provoz těchto výrobků.
(13)
Požadavky na ekodesign by neměly ovlivnit funkčnost výrobku z hlediska konečného uživatele nebo nepříznivě ovlivňovat zdraví, bezpečnost a životní prostředí. Zejména by pak přínosy ze snížení spotřeby elektrické energie během používání výrobku měly převýšit další možné dopady na životní prostředí během jeho výroby.
(14)
Požadavky na ekodesign by měly být zaváděny postupně, aby výrobci měli dostatek času na potřebné změny konstrukce výrobků podléhajících tomuto nařízení. Časový průběh by měl být takový, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na funkčnost zařízení na trhu a aby byly zohledněny dopady na náklady pro konečné uživatele a výrobce, zejména pak na malé a střední podniky, a aby bylo zároveň zajištěno včasné dosažení cílů tohoto nařízení.
(15)
Měření příslušných parametrů výrobků je nutno provádět za použití spolehlivých, přesných a opakovatelných metod měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně - pokud jsou k dispozici - harmonizovaných norem přijatých evropskými orgány pro normalizaci uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/48/ES ze dne 20. července 1998, kterou se mění směrnice 98/34/ES o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (6).
(16)
V souladu s článkem 8 směrnice 2009/125/ES určuje toto nařízení postupy použitelné pro posuzování shody.
(17)
Pro usnadnění kontrol shody by výrobci měli v technické dokumentaci uvádět informace podle příloh IV a V směrnice 2009/125/ES, pokud se tyto informace týkají požadavků stanovených tímto nařízením.
(18)
Kromě právně závazných požadavků stanovených tímto nařízením by měly být určeny orientační referenční hodnoty nejlepších dostupných technologií, aby byla zajištěna široká dostupnost a snadná přístupnost informací o vlivu výrobků podléhajících tomuto nařízení na životní prostředí během jejich celého životního cyklu.
(19)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 19 odst. 1 směrnice 2009/125/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na ekodesign pro uvádění na trh klimatizátorů vzduchu napájených z elektrické sítě se jmenovitým výkonem ≤ 12 kW určených k chlazení nebo vytápění v případě, že výrobek nemá funkci chlazení, a komfortních ventilátorů s elektrickým příkonem ventilátoru ≤ 125 W.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
zařízení, která používají jiné než elektrické zdroje energie;
b)
klimatizátory vzduchu, které nepoužívají na straně kondenzátoru nebo výparníku, nebo ani na jedné z těchto stran vzduch jako teplonosnou látku.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice v článku 2 směrnice 2009/125/ES.
Použijí se rovněž tyto definice:
1.
„klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu (nebo obojímu) v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněného elektrickým kompresorem, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo externě přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody (pouze za použití vzduchu);
2.
„dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je v klimatizovaném prostoru těsně u stěny;
3.
„jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor;
4.
„jmenovitým výkonem“ (Prated) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky měřený za standardních jmenovitých podmínek;
5.
„komfortním ventilátorem“ se rozumí zařízení primárně navržené pro vytváření cirkulace vzduchu v okolí lidského těla nebo na jeho části pro uspokojení osobních požadavků na ochlazení, včetně komfortních ventilátorů, které mohou provádět další funkce jako např. osvětlení;
6.
„příkonem ventilátoru“ (PF) se rozumí elektrický příkon komfortního ventilátoru vyjádřený ve wattech, který je provozován při deklarovaném maximálním průtoku ventilátoru; měřeno za chodu oscilačního mechanismu (použije-li se).
Pro účely příloh jsou další definice stanovené v příloze I.
Článek 3
Požadavky na ekodesign a harmonogram
1. Požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů jsou stanoveny v příloze I.
2. Požadavky na ekodesign se začnou uplatňovat podle tohoto harmonogramu:
Od 1. ledna 2013:
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. a) přílohy I.
Od 1. ledna 2013:
a)
klimatizátory vzduchu kromě jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. b) a v bodě 3 písm. a), b) a c) přílohy I.
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a d) přílohy I;
c)
komfortní ventilátory musí splňovat požadavky uvedené v bodě 3 písm. a), b) a e) přílohy I.
Od 1. ledna 2014:
a)
klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky na ekodesign uvedené v bodě 2 písm. c) přílohy I;
b)
jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu musí splňovat požadavky uvedené v bodě 2 písm. d) přílohy I.
3. Splnění požadavků na ekodesign bude měřeno a vypočteno podle požadavků stanovených v příloze II.
Článek 4
Posuzování shody
1. Postupem posuzování shody uvedeným v článku 8 směrnice 2009/125/ES se rozumí systém interní kontroly designu stanovený v příloze IV uvedené směrnice nebo systém řízení stanovený v příloze V uvedené směrnice.
2. Pro účely posuzování shody podle článku 8 směrnice 2009/125/ES musí technická dokumentace obsahovat výsledky výpočtu stanoveného v příloze II tohoto nařízení.
Článek 5
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy použijí za účelem splnění požadavků stanovených v příloze I tohoto nařízení při provádění kontrol v rámci dohledu nad trhem podle čl. 3 odst. 2 směrnice 2009/125/ES postup ověřování popsaný v příloze III tohoto nařízení.
Článek 6
Referenční hodnoty
Orientační referenční hodnoty klimatizátorů vzduchu s nejlepšími výkonnostními parametry dostupných na trhu v době, kdy toto nařízení vstupuje v platnost, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení s ohledem na technický pokrok a výsledek tohoto přezkumu předloží konzultačnímu fóru o ekodesignu nejpozději pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost. Přezkum posoudí zejména požadavky na účinnost a hladinu akustického výkonu, přístup k podpoře využití chladiv s nízkým potenciálem globálního oteplování (GWP) a oblast působnosti nařízení, pokud jde o klimatizátory vzduchu a případné změny v podílu na trhu u typů zařízení, včetně klimatizátorů vzduchu s jmenovitým výstupním výkonem nad 12 kW. Přezkum rovněž posoudí vhodnost požadavků pro pohotovostní režim a vypnutý stav, sezónní metody výpočtu a měření a zváží vývoj případné sezónní metody výpočtu a měření pro všechny klimatizátory vzduchu, pokud jde o chladicí a otopná období.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. března 2012.
REGULAMENTUL (UE) NR. 206/2012 AL COMISIEI
din 6 martie 2012
de punere în aplicare a Directivei 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește cerințele în materie de proiectare ecologică pentru aparatele de climatizare și ventilatoarele de confort
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (1), în special articolul 15 alineatul (1),
după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică,
întrucât:
(1)
În temeiul Directivei 2009/125/CE, Comisia trebuie să stabilească cerințe în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic care reprezintă volume semnificative de vânzări și de schimburi comerciale, au un impact semnificativ asupra mediului și prezintă un potențial semnificativ de ameliorare a impactului asupra mediului prin proiectare, fără a antrena costuri excesive.
(2)
Articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2009/125/CE prevede că, în conformitate cu procedura menționată la articolul 19 alineatul (3) și cu criteriile prevăzute la articolul 15 alineatul (2) și după consultarea Forumului consultativ privind proiectarea ecologică, Comisia introduce, dacă este cazul, măsuri de punere în aplicare pentru produsele ale căror emisii de gaze cu efect de seră pot fi reduse considerabil în mod eficient din punctul de vedere al costurilor, cum ar fi pentru produse din cadrul sistemelor de încălzire, de ventilație și de climatizare.
(3)
Comisia a realizat un studiu pregătitor pentru a examina aspectele tehnice, de mediu și economice ale aparatelor de climatizare și ale ventilatoarelor de confort utilizate de obicei în gospodării și în unități comerciale de mici dimensiuni. Studiul a fost elaborat împreună cu părțile implicate și părțile interesate din UE și din țări terțe, iar rezultatele au fost făcute publice.
(4)
Principalele aspecte din punctul de vedere al impactului asupra mediului al produselor respective, identificate ca fiind semnificative în sensul prezentului regulament, sunt consumul de energie în faza de utilizare și nivelul de putere acustică. Studiul pregătitor a identificat de asemenea și posibilele scurgeri de agenți frigorifici ca aspect semnificativ din punctul de vedere al impactului asupra mediului sub forma emisiilor directe de gaze cu efect de seră, reprezentând în medie 10-20 % din emisiile combinate directe și indirecte de gaze cu efect de seră.
(5)
După cum se indică în studiul pregătitor și se confirmă în cadrul procesului de evaluare a impactului, există un deficit de informații despre eficiența ventilatoarelor de confort. Cu toate acestea, pentru a furniza autorităților de supraveghere a pieței informații importante și a permite monitorizarea eficientă a pieței în scopul de a stabili, în viitor, cerințe minime privind eficiența energetică, cerințele referitoare la informațiile despre produs în ceea ce privește ventilatoarele de confort vor garanta vizibilitatea ridicată pe produs a eficienței aparatelor și a metodei de măsurare folosite. În plus, pentru ventilatoarele de confort sunt stabilite cerințe privind modurile standby și oprit.
(6)
Consumul anual de energie electrică al produselor care fac obiectul prezentului regulament a fost estimat la 30 TWh în UE în 2005. Dacă nu se iau măsuri specifice, se preconizează că în 2020 consumul anual de energie electrică va fi de 74 TWh. Conform studiului pregătitor, consumul de energie electrică al produselor care fac obiectul prezentului regulament poate fi redus în mod semnificativ.
(7)
Studiul pregătitor arată că nu sunt necesare cerințe referitoare la alți parametri de proiectare ecologică menționați în partea 1 din anexa I la Directiva 2009/125/CE, având în vedere că cele mai importante aspecte din punctul de vedere al impactului asupra mediului al aparatelor de climatizare sunt consumul de energie electrică și nivelul de putere acustică în faza de utilizare.
(8)
Întrucât agenții frigorifici fac obiectul Regulamentului (CE) nr. 842/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2006 privind anumite gaze fluorurate cu efect de seră (2) în prezentul regulament nu se stabilesc niciun fel de cerințe specifice privind agenții frigorifici. Cu toate acestea, se propune o primă în cadrul cerințelor în materie de proiectare ecologică pentru a orienta piața în direcția utilizării de agenți frigorifici cu efect mai puțin dăunător asupra mediului. Prima va conduce la reducerea cerințelor minime de eficiență energetică pentru aparatele care folosesc agenți frigorifici cu potențial de încălzire globală (GWP - global warming potential ) redus.
(9)
Aparatele de climatizare pot face parte din sistemele instalate în clădiri. Legislația națională bazată, între altele, pe Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (3) poate stabili cerințe noi, mai stricte, privind aceste sisteme de climatizare utilizând metodele de calcul și de măsurare a eficienței aparatului de climatizare definite în prezentul regulament.
(10)
O parte importantă din consumul total de putere al acestor aparate se poate datora modurilor standby și oprit. Pentru aparatele de climatizare, cu excepția aparatelor de climatizare cu o singură conductă și a celor cu conductă dublă, consumul de putere al aparatelor aflate în aceste moduri face parte din cerințele minime de performanță energetică și din metoda de măsurare a eficienței sezoniere. Cerințele privind modurile standby și oprit pentru aparatele de climatizare cu o singură conductă și cele cu conductă dublă se stabilesc pe baza cerințelor în materie de proiectare ecologică prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1275/2008 al Comisiei (4).
(11)
Conform estimărilor, efectul combinat al cerințelor în materie de proiectare ecologică prevăzute de prezentul regulament și de Regulamentul delegat (UE) nr. 626/2011 al Comisiei din 4 mai 2011 de completare a Directivei 2010/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește etichetarea energetică a aparatelor de climatizare (5) va determina economii de energie electrică de 11 TWh pe an până în 2020, comparativ cu situația în care nu s-ar lua nicio măsură.
(12)
Eficiența energetică a produselor care intră sub incidența prezentului regulament trebuie sporită prin aplicarea de tehnologii existente rentabile care nu fac obiectul unor drepturi de proprietate și care pot reduce costurile combinate ale achiziționării și funcționării acestor produse.
(13)
Cerințele în materie de proiectare ecologică nu trebuie să aibă un impact negativ asupra funcționalității produsului din perspectiva utilizatorului final și nu trebuie să afecteze sănătatea, siguranța sau mediul. În special, avantajele reducerii consumului de energie electrică în faza de utilizare trebuie să reprezinte mai mult decât o compensare a oricărui eventual impact suplimentar asupra mediului generat în faza de producție.
(14)
Cerințele în materie de proiectare ecologică trebuie introduse treptat, pentru a acorda suficient timp fabricanților să reproiecteze produsele care intră sub incidența prezentului regulament. Calendarul trebuie stabilit astfel încât să se evite efectele negative asupra funcționalității echipamentelor de pe piață, iar obiectivele prezentului regulament să fie atinse în timp util și ținând seama de impactul costurilor asupra utilizatorilor finali și a producătorilor, în special asupra întreprinderilor mici și mijlocii.
(15)
Măsurătorile parametrilor relevanți ai produselor trebuie efectuate cu ajutorul unor metode de măsurare fiabile, precise și reproductibile care iau în considerare metodele de măsurare de ultimă generație general recunoscute, inclusiv, în cazul în care există, standardele armonizate adoptate de organismele europene de standardizare, enumerate în anexa I la Directiva 98/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iulie 1998 de modificare a Directivei 98/34/CE de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice (6).
(16)
În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2009/125/CE, prezentul regulament precizează procedurile aplicabile de evaluare a conformității.
(17)
Pentru a facilita verificarea conformității, fabricanții trebuie să furnizeze informații în documentația tehnică menționată în anexele IV și V la Directiva 2009/125/CE, în măsura în care aceste informații se referă la cerințele stabilite în prezentul regulament.
(18)
Pe lângă cerințele obligatorii din punct de vedere juridic stabilite în prezentul regulament, trebuie identificate valori de referință orientative aferente celor mai bune tehnologii existente, pentru a asigura o largă disponibilitate și accesibilitate a informațiilor cu privire la performanța de mediu pe tot parcursul ciclului de viață al produselor care intră sub incidența prezentului regulament.
(19)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 19 alineatul (1) din Directiva 2009/125/CE,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament instituie cerințe în materie de proiectare ecologică pentru introducerea pe piață a aparatelor de climatizare cu capacitatea nominală de ≤ 12 kW pentru răcire, sau pentru încălzire dacă produsul nu are funcție de răcire, și a ventilatoarelor de confort cu o putere de intrare a ventilatorului de ≤ 125 W, alimentate de la rețeaua de energie electrică.
(2) Prezentul regulament nu se aplică:
(a)
aparatelor care folosesc alte surse decât cele electrice;
(b)
aparatelor de climatizare la care condensatorul sau evaporatorul sau ambele nu folosesc aerul ca agent de transfer al căldurii.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile de la articolul 2 din Directiva 2009/125/CE.
De asemenea, se aplică următoarele definiții:
1.
„aparat de climatizare” înseamnă un dispozitiv care poate să răcească, să încălzească sau și să răcească, și să încălzească aerul din interiorul clădirilor utilizând un ciclu cu compresie de vapori acționat de un compresor electric, inclusiv aparatele de climatizare care îndeplinesc și alte funcții, de exemplu de dezumidificare, de purificare a aerului, de ventilare sau de încălzire suplimentară a aerului cu ajutorul unei rezistențe electrice, precum și dispozitivele care pot utiliza apa (fie apa condensată care se formează în compartimentul evaporatorului sau apa adăugată din exterior) pentru evaporare pe condensator, cu condiția ca dispozitivul să poată funcționa și fără a folosi o sursă externă de apă, respectiv numai cu aer;
2.
„aparat de climatizare cu conductă dublă” înseamnă un aparat de climatizare în care, în timpul răcirii sau al încălzirii, aerul de admisie din condensator (sau din evaporator) este introdus în unitate din mediul exterior printr-o conductă și este expulzat în mediul exterior printr-o altă conductă și care este plasat în întregime în interiorul spațiului pe care îl deservește, lângă un zid;
3.
„aparat de climatizare cu o singură conductă” înseamnă un aparat de climatizare în care, în timpul răcirii sau al încălzirii, aerul de admisie din condensator (sau din evaporator) este introdus din spațiul în care se află unitatea și este expulzat în afara acestuia;
4.
„capacitate nominală” (Prated) înseamnă capacitatea de răcire sau de încălzire a ciclului cu compresie de vapori al unității în condiții nominale de funcționare;
5.
„ventilator de confort” înseamnă un aparat conceput în principal pentru a genera o mișcare a aerului în jurul corpului uman sau direcționată către o parte a acestuia în scopul asigurării prin răcire a confortului personal, inclusiv ventilatoare de confort care pot îndeplini funcții suplimentare, de exemplu iluminatul;
6.
„putere de intrare a ventilatorului” (PF) înseamnă puterea electrică de intrare exprimată în wați a unui ventilator de confort care funcționează la debitul maxim declarat al ventilatorului, măsurată cu mecanismul de oscilație activ (dacă/atunci când este cazul).
În sensul anexelor, sunt stabilite definiții suplimentare în anexa I.
Articolul 3
Cerințe în materie de proiectare ecologică și calendar
(1) Cerințele în materie de proiectare ecologică pentru aparatele de climatizare și ventilatoarele de confort sunt stabilite în anexa I.
(2) Fiecare cerință în materie de proiectare ecologică se aplică în conformitate cu următorul calendar:
De la 1 ianuarie 2013:
aparatele de climatizare cu o singură conductă și cele cu conductă dublă trebuie să corespundă cerințelor indicate la punctul 2 litera (a) din anexa I.
De la 1 ianuarie 2013:
(a)
aparatele de climatizare, cu excepția aparatelor de climatizare cu o singură conductă și cele cu conductă dublă, trebuie să corespundă cerințelor indicate la punctele 2 litera (b), 3 litera (a), 3 litera (b) și 3 litera (c) din anexa I;
(b)
aparatele de climatizare cu o singură conductă și cele cu conductă dublă trebuie să corespundă cerințelor indicate la punctele 3 litera (a), 3 litera (b) și 3 litera (d) din anexa I;
(c)
ventilatoarele de confort trebuie să corespundă cerințelor indicate la punctele 3 litera (a), 3 litera (b) și 3 litera (e) din anexa I.
De la 1 ianuarie 2014:
(a)
aparatele de climatizare trebuie să corespundă cerințelor în materie de proiectare ecologică indicate la punctul 2 litera (c) din anexa I;
(b)
aparatele de climatizare cu o singură conductă și cele cu conductă dublă trebuie să corespundă cerințelor indicate la punctul 2 litera (d) din anexa I.
(3) Conformitatea cu cerințele în materie de proiectare ecologică se măsoară și se calculează în conformitate cu cerințele stabilite în anexa II.
Articolul 4
Evaluarea conformității
(1) Procedura de evaluare a conformității menționată la articolul 8 din Directiva 2009/125/CE reprezintă controlul intern al proiectării prevăzut în anexa IV la directiva respectivă sau sistemul de management stabilit în anexa V la directiva menționată.
(2) În scopul evaluării conformității în temeiul articolului 8 din Directiva 2009/125/CE, dosarul cu documentație tehnică trebuie să cuprindă rezultatele calculelor prevăzute în anexa II la prezentul regulament.
Articolul 5
Procedura de verificare în scopul supravegherii pieței
La efectuarea controalelor de supraveghere a pieței menționate la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2009/125/CE în vederea verificării conformității cu cerințele stabilite în anexa I la prezentul regulament, statele membre aplică procedura de verificare descrisă în anexa III la prezentul regulament.
Articolul 6
Valori de referință
Valorile de referință orientative pentru cele mai performante aparate de climatizare disponibile pe piață în momentul intrării în vigoare a prezentului regulament sunt prevăzute în anexa IV.
Articolul 7
Revizuire
Comisia revizuiește prezentul regulament în lumina progreselor tehnologice și prezintă rezultatele acestei revizuiri Forumului consultativ privind proiectarea ecologică în termen de maximum cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Revizuirea privește în special cerințele în materie de eficiență și nivel de putere acustică, abordarea destinată să promoveze utilizarea de agenți frigorifici cu potențial de încălzire globală (GWP) redus și domeniul de aplicare al regulamentului în ceea ce privește aparatele de climatizare, precum și eventualele modificări ale cotei de piață a diferitelor tipuri de aparate, inclusiv a aparatelor de climatizare cu puterea nominală de ieșire mai mare de 12 kW. Revizuirea vizează și caracterul adecvat al cerințelor privind modurile standby și oprit și al metodei de calcul și de măsurare sezoniere, incluzând considerații cu privire la elaborarea unei posibile metode de calcul și de măsurare sezoniere, pentru sezoanele de răcire și de încălzire, pentru toate aparatele de climatizare incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament.
Articolul 8
Intrare în vigoare și aplicare
(1) Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(2) Prezentul regulament se aplică de la 1 ianuarie 2013.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 6 martie 2012.