PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1034/2011
ze dne 17. října 2011
o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb) (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a zejména na článek 8b uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle nařízení (ES) č. 216/2008 má Komise za pomoci Evropské agentury pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“) přijmout příslušná prováděcí pravidla, která stanoví řadu předpisů o provozní bezpečnosti týkajících se zavedení efektivní funkce dohledu nad bezpečností uspořádání letového provozu (ATM). Podle článku 8b nařízení č. 216/2008 mají být tato prováděcí pravidla vytvořena na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (4). Toto nařízení vychází z nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 ze dne 8. listopadu 2007 o dohledu nad bezpečností řízení letového provozu a změně nařízení (ES) č. 2096/2005 (5).
(2)
Je potřeba přesněji vymezit úlohu a funkce příslušných úřadů na základě ustanovení nařízení (ES) č. 216/2008, nařízení (ES) č. 549/2004, nařízení (ES) č. 550/2004 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (6). Tato nařízení zahrnují požadavky týkající se provozní bezpečnosti letových navigačních služeb. Zatímco poskytovatelé nesou odpovědnost za bezpečné poskytování letových navigačních služeb, členské státy by prostřednictvím příslušných úřadů měly zajistit účinný dohled.
(3)
Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik, jak je stanoveno v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení (ES) č. 216/2008.
(4)
Příslušné úřady by měly v souladu s tímto nařízením provádět regulační audity a hodnocení provozní bezpečnosti, které jsou součástí řádných inspekcí a hodnocení stanovených v nařízení (ES) č. 216/2008 a nařízení (ES) č. 550/2004.
(5)
Příslušné úřady by měly zvážit využití přístupu dohledu nad provozní bezpečností uplatněného v tomto nařízení i v jiných oblastech dohledu za účelem poskytnutí účinného a jednotného dozoru.
(6)
Funkční systémy, které umožňují uspořádání letového provozu, jsou využívány v rámci všech letových navigačních služeb i při uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM). Proto by jakékoli změny těchto funkčních systémů měly podléhat dohledu nad provozní bezpečností.
(7)
Příslušné úřady by měly přijmout veškerá nezbytná opatření v případě, že systém či část systému nesplňuje příslušné požadavky. V této souvislosti, a zejména v případě, kdy má být vydán příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, by měl příslušný úřad zvážit vydání pokynů oznámeným subjektům, které se podílejí na vydávání prohlášení podle článku 5 nebo článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004, aby vedly konkrétní šetření s ohledem na daný technický systém.
(8)
Každoroční podávání zpráv o dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady by mělo přispět k transparentnosti a posílení účasti na dohledu nad provozní bezpečností. Tyto zprávy by měly být určeny Komisi, agentuře a členským státům, které tyto příslušné úřady jmenují či ustanoví. Dále by měly být tyto výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností využívány v rámci regionální spolupráce, při standardizačních kontrolách podle nařízení (ES) č. 216/2008 a při mezinárodním monitorování dohledu nad provozní bezpečností. Do zpráv o příslušných opatřeních by měly být zahrnuty informace týkající se monitorování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti, dodržování platných předpisů o provozní bezpečnosti organizacemi, nad nimiž je prováděn dohled, programu regulatorních auditů provozní bezpečnosti, hodnocení argumentů provozní bezpečnosti, změn funkčních systémů zaváděných organizacemi v souladu s postupy schválenými příslušným úřadem a příkazů k zajištění provozní bezpečnosti vydaných tímto úřadem.
(9)
Podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 by příslušné úřady měly navázat úzkou spolupráci, aby zajistily přiměřený dozor nad poskytovateli letových navigačních služeb, kteří poskytují služby v rámci vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc jiného členského státu než členského státu, který vydal osvědčení. Podle článku 15 nařízení (ES) č. 216/2008 by si příslušné úřady měly vyměňovat zejména vhodné informace o dohledu nad provozní bezpečností, pokud jde o jednotlivé organizace.
(10)
Agentura by měla dále vyhodnotit ustanovení tohoto nařízení, a to zejména ustanovení týkající se dohledu nad změnami v provozní bezpečnosti, a vydat stanovisko s ohledem na přizpůsobení takovýchto změn celkovému systémovému přístupu se zřetelem k začlenění těchto ustanovení do budoucí společné regulační struktury v oblasti provozní bezpečnosti civilního letectví a ke zkušenostem zúčastněných stran a příslušných úřadů. Cílem tohoto stanoviska agentury by mělo být také usnadnění provádění státního programu provozní bezpečnosti Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) v rámci Unie a jako součást tohoto celkového systémového přístupu.
(11)
Bezpečné provádění některých funkcí sítě zřízených podle nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje, aby subjekt, který se na nich podílí, podléhal určitým požadavkům na provozní bezpečnost. Tyto požadavky, jejichž cílem je zajistit, aby takový subjekt nebo organizace pracovaly bezpečným způsobem, jsou stanoveny v Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (7). Jedná se o organizační požadavky na provozní bezpečnost, které se velmi podobají obecným požadavkům stanoveným v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1035/2011 (8), avšak které jsou přizpůsobeny odpovědnosti v oblasti provozní bezpečnosti funkcí sítě. S cílem podpořit celkový systémový přístup k regulaci provozní bezpečnosti v oblasti civilního letectví je třeba, aby provádění těchto požadavků podléhalo dohledu, stejně jako podléhají dohledu poskytovatelé letových navigačních služeb.
(12)
Skupina na vysoké úrovni pro budoucí regulační rámec evropské letecké dopravy zdůraznila ve svém doporučení z července 2007 potřebu oddělit regulační dohled od poskytování služeb nebo funkcí. V souladu s touto zásadou stanoví článek 6 nařízení (ES) č. 551/2004, že subjekt jmenovaný vykonáváním funkcí sítě musí podléhat příslušným opatřením zajišťujícím dohled. Vzhledem k tomu, že agentura již vykonává funkci nezávislý dohled nad provozní bezpečností celoevropských poskytovatelů ATM/ANS v souladu s článkem 22a nařízení (ES) č. 216/2008, bylo by plně v souladu s evropskou politikou provozní bezpečnosti letectví, kdyby jí byla svěřena podpora Komise při výkonu stejných úkolů týkajících se evropských funkcí sítě.
(13)
Nařízení (ES) č. 1315/2007 by proto mělo být zrušeno.
(14)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005 (9), by mělo být změněno s cílem přizpůsobit je tomuto nařízení.
(15)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se stanoví požadavky vztahující se na výkon funkce dohledu nad provozní bezpečností příslušnými úřady, pokud jde o letové navigační služby, uspořádání toku letového provozu (ATFM) a uspořádání vzdušného prostoru (ASM) pro všeobecný letový provoz a další funkce sítě.
2. Toto nařízení se vztahuje na činnosti příslušných úřadů a kvalifikovaných subjektů, které jednají jejich jménem, pokud jde o dohled nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a dalších funkcí sítě.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a v článku 3 nařízení (ES) č. 216/2008. Definice „osvědčení“ v čl. 2 bodu 15 nařízení (ES) č. 549/2004 se však nepoužije.
Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„nápravným opatřením“ se rozumí opatření k odstranění příčiny zjištěné neshody;
2)
„funkčním systémem“ se rozumí kombinace systémů, postupů a lidských zdrojů uspořádaných tak, aby vykonávaly v rámci ATM určitou funkci;
3)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí nezávislý a odborně příslušný subjekt pověřený podle čl. 6 odst. 2 nebo odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
4)
„funkcemi sítě“ se rozumí zvláštní funkce uvedené v článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004;
5)
„organizací“ se rozumí buď poskytovatel letových navigačních služeb, nebo subjekt poskytující ATFM či ASM nebo další funkce sítě;
6)
„procesem“ se rozumí soubor vzájemně souvisejících nebo vzájemně působících činností, které přeměňují vstupy na výstupy;
7)
„argumentem provozní bezpečnosti“ se rozumí prokázání a důkaz, že navrhovaná změna funkčního systému může být zavedena na základě cílů nebo norem stanovených stávajícím regulativním rámcem v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost;
8)
„příkazem k zajištění provozní bezpečnosti“ se rozumí dokument vydaný či přijatý příslušným úřadem, kterým se nařizuje provést ve funkčním systému opatření k obnovení provozní bezpečnosti v případě, že se prokáže, že by jinak mohla být snížena provozní bezpečnost letectví;
9)
„cílem provozní bezpečnosti“ se rozumí kvalitativní nebo kvantitativní údaj, který stanovuje nejvyšší frekvenci nebo pravděpodobnost, s níž lze očekávat výskyt rizika;
10)
„regulatorním auditem provozní bezpečnosti“ se rozumí systematické a nezávislé zkoumání prováděné příslušným úřadem nebo z jeho pověření, aby se určilo, zda celá opatření nebo jejich části související s provozní bezpečností, pokud jde o procesy a jejich výsledky, výrobky či služby, splňují požadavky na opatření související s provozní bezpečností a zda jsou účinně zaváděna a jsou vhodná k dosažení očekávaných výsledků;
11)
„regulatorními požadavky na provozní bezpečnost“ se rozumí požadavky stanovené Evropskou unií nebo vnitrostátními předpisy pro poskytování letových navigačních služeb nebo funkcí ATFM a ASM nebo jiných funkcí sítě, pokud jde o technickou a provozní způsobilost a vhodnost poskytovat tyto služby a funkce, řízení jejich provozní bezpečnosti, ale i systémy, jejich části a postupy s nimi spojené;
12)
„požadavkem na provozní bezpečnost“ se rozumí prostředek pro omezení rizik, určený strategií omezování rizik, který dosahuje určitého cíle provozní bezpečnosti, včetně požadavků organizačních, provozních, procedurálních, funkčních, výkonnostních a požadavků na vzájemnou operační součinnost (interoperabilitu) nebo parametrů prostředí;
13)
„ověřováním“ se rozumí potvrzení prostřednictvím předložení objektivních důkazů, že specifikované požadavky byly splněny;
14)
„celoevropskými ATM/ANS“ se rozumí činnost, která je navržena a zřízena pro uživatele ve většině členských států nebo ve všech členských státech a která může rovněž překračovat vzdušný prostor území, na které se vztahuje Smlouva.
Článek 3
Příslušné úřady pro dohled
Pro účely tohoto nařízení, a aniž je dotčeno vzájemné uznávání osvědčení poskytovatele letových navigačních služeb podle čl. 7 odst. 8 nařízení (ES) č. 550/2004 a článek 11 nařízení (ES) č. 216/2008, se příslušnými úřady pro dohled rozumí:
a)
v případě organizací, jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází v členském státě, na jehož území poskytují letové navigační služby, vnitrostátní dozorový orgán jmenovaný nebo zřízený tímto členským státem;
b)
v případě organizací, u kterých byla odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností podle dohod uzavřených mezi členskými státy v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 550/2004 udělena odlišně od písmene a), příslušné úřady jmenované podle těchto dohod, přičemž tyto dohody musí být v souladu s požadavky čl. 2 odst. 3 až 6 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
v případě organizací poskytujících ATM či letové navigační služby ve vzdušném prostoru území, na něž se vztahuje Smlouva a jejichž hlavní místo činnosti a případně též sídlo se nachází mimo území podléhajícího ustanovením Smlouvy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (dále jen „agentura“);
d)
v případě organizací poskytujících celoevropské ATM/ANS a v případě veškerých ostatních funkcí sítě ve vzdušném prostoru území, na které se vztahuje Smlouva, agentura.
Článek 4
Funkce dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady vykonávají dohled nad provozní bezpečností jako součást dozoru nad plněním požadavků platných pro letové navigační služby i pro ATFM, ASM a další funkce sítě za účelem sledování bezpečného poskytování těchto činností a ověření, zda jsou dodržovány příslušné regulatorní požadavky na provozní bezpečnost a všechna opatření k jejich zavedení.
2. Při uzavírání dohody o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru, které zahrnují vzdušný prostor, jenž spadá do pravomoci více než jednoho členského státu, nebo v případě přeshraničního poskytování služeb dotyčné členské státy určí a udělí odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností, aby bylo zajištěno, že:
a)
je jednoznačně stanovena odpovědnost za splnění každého ustanovení tohoto nařízení;
b)
členské státy mají přehled o mechanismech výkonu dohledu nad provozní bezpečností a o jejich výsledcích;
c)
je zajištěna výměna příslušných informací mezi úřadem/úřady pro dohled a úřadem pro vydávání osvědčení.
Členské státy pravidelně přezkoumávají dohodu a její praktické provádění, a to zejména s ohledem na dosahovanou výkonnost v oblasti provozní bezpečnosti.
3. Při uzavírání dohod o dozoru nad organizacemi působícími ve funkčních blocích vzdušného prostoru nebo v přeshraničních činnostech, ve kterých je agentura příslušným úřadem pro alespoň jednu z organizací v souladu s čl. 3 písm. b), dotčené členské státy spolupracují s agenturou, aby se zajistilo splnění odst. 2 písm. a), b) a c).
Článek 5
Sledování výkonnosti v oblasti provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady pravidelně sledují a hodnotí dosahované úrovně provozní bezpečnosti, aby zjistily, zda splňují regulatorní požadavky na provozní bezpečnost platné pro bloky vzdušného prostoru, které spadají do jejich pravomoci.
2. Příslušné úřady využijí výsledků sledování provozní bezpečnosti zejména pro určování oblastí, ve kterých je nezbytnou prioritou ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost.
Článek 6
Ověřování dodržování regulatorních požadavků na provozní bezpečnost
1. Příslušné úřady stanoví proces s cílem ověřit:
a)
dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost před vydáním či obnovením platnosti osvědčení nezbytného pro poskytování letových navigačních služeb, včetně podmínek souvisejících s provozní bezpečností, které jsou s ním spojeny;
b)
plnění veškerých povinností souvisejících s provozní bezpečností uvedených v ustanovujícím aktu vydaném v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
trvalé dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost organizacemi;
d)
provádění cílů provozní bezpečnosti, požadavků na provozní bezpečnost a dalších podmínek souvisejících s provozní bezpečností uvedených v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů, včetně všech příslušných prohlášení o shodě či vhodnosti pro použití částí systémů, vydaných v souladu s nařízením (ES) č. 552/2004,
ii)
postupech pro posouzení a omezování rizik stanovených na základě regulatorních požadavků na provozní bezpečnost platných pro letové navigační služby, ATFM, ASM a manažera struktury vzdušného prostoru;
e)
provádění příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
2. Proces uvedený v odstavci 1:
a)
je založen na dokumentovaných postupech;
b)
je podložen dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
poskytuje dotyčné organizaci informace o výsledcích činností dohledu nad provozní bezpečností;
d)
je založen na regulatorních auditech provozní bezpečnosti a hodnoceních prováděných v souladu s články 7, 9 a 10;
e)
poskytuje příslušným úřadům důkazy potřebné pro další postup, včetně opatření stanovených v článku 9 nařízení (ES) č. 549/2004, v čl. 7 odst. 7 nařízení (ES) č. 550/2004 a v článcích 10, 25 a 68 nařízení (ES) č. 216/2008, v situacích, kdy regulatorní požadavky na provozní bezpečnost nejsou dodržovány.
Článek 7
Regulatorní audity provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady nebo kvalifikované subjekty pověřené těmito úřady provádí regulatorní audity provozní bezpečnosti.
2. Regulatorní audity provozní bezpečnosti uvedené v odstavci 1:
a)
poskytují příslušným úřadům důkazy o dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a opatření k provádění tím, že zhodnotí potřebu zlepšení nebo nápravného opatření;
b)
jsou nezávislé na činnostech vnitřního auditu prováděných dotyčnou organizací jako součást jejích systémů řízení provozní bezpečnosti nebo kvality;
c)
jsou prováděny auditory oprávněnými v souladu s požadavky uvedenými v článku 12;
d)
vztahují se na opatření k provádění jako celek nebo na jejich části a na procesy, výrobky či služby;
e)
určují, zda:
i)
opatření k provádění jsou v souladu s regulatorními požadavky na provozní bezpečnost,
ii)
provedené činnosti jsou v souladu s opatřeními k provádění,
iii)
výsledky uskutečněných činností se shodují s výsledky očekávanými na základě opatření k provádění;
f)
vedou k nápravě jakýchkoli zjištěných neshod v souladu s článkem 8.
3. Příslušné úřady v rámci programu inspekcí stanoveného v článku 8 prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 sestaví a minimálně jednou za rok aktualizují program regulatorních auditů provozní bezpečnosti tak, aby:
a)
se tento program vztahoval na všechny oblasti, které se mohou týkat provozní bezpečnosti, se zaměřením na oblasti, ve kterých byly zjištěny problémy;
b)
se tento program týkal všech organizací, služeb a funkcí sítě působících pod dohledem příslušných úřadů;
c)
se zajistilo provádění auditů způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které je spojeno s činnostmi organizací;
d)
se zajistilo provádění dostatečného počtu auditů po dobu dvou let k ověření dodržování příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost všemi organizacemi ve všech relevantních oblastech funkčního systému;
e)
se zajistila následná činnost provedení nápravných opatření.
4. Příslušné úřady mohou podle potřeby rozhodnout o změně rozsahu naplánovaných auditů a o provedení dalších auditů.
5. Příslušné úřady rozhodnou o tom, která opatření, prvky, služby, funkce, výrobky, fyzická místa a činnosti mají být předmětem auditu v určeném časovém rámci.
6. Pozorování z auditů a zjištěné neshody se dokumentují. Zjištěné neshody jsou podloženy důkazy a identifikovány z hlediska příslušných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost a souvisejících opatření k provádění, vůči nimž byl audit proveden.
7. Vyhotoví se zpráva z auditu, včetně podrobností o nesouladu.
Článek 8
Nápravná opatření
1. Příslušné úřady informují o zjištěních z auditu auditované organizace a zároveň vyžádají nápravná opatření k vyřešení zjištěných neshod, aniž je dotčeno jakékoli další opatření vyžadované platnými regulatorními požadavky na provozní bezpečnost.
2. Auditované organizace určí nápravná opatření, jež uznají za vhodná pro odstranění nesouladu, a časový rámec pro jejich realizaci.
3. Příslušné úřady posoudí nápravná opatření a způsob realizace stanovený auditovanými organizacemi a schválí je, pokud závěrem posouzení je, že jsou vhodná k odstranění nesouladu.
4. Auditované organizace zahájí nápravná opatření schválená příslušnými úřady. Tato nápravná opatření a následný proces se ukončí ve lhůtě schválené příslušnými úřady.
Článek 9
Dohled nad provozní bezpečností změn funkčních systémů
1. Při rozhodování o zavádění změn svých funkčních systémů týkajících se provozní bezpečnosti využívají organizace pouze postupů schválených dotčeným příslušným úřadem. V případě poskytovatelů letových provozních služeb a poskytovatelů komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb dotčený příslušný úřad schválí tyto postupy v rámci prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011.
2. Organizace uvědomí dotčený příslušný úřad o všech plánovaných změnách týkajících se provozní bezpečnosti. Příslušné úřady pro tyto účely zavedou vhodné správní postupy v souladu s vnitrostátním právem.
3. Pokud se nepoužije článek 10, mohou organizace zavést oznámené změny na základě postupů stanovených v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 10
Postupy hodnocení navrhovaných změn
1. Příslušné úřady hodnotí argumenty provozní bezpečnosti spojené s novými funkčními systémy nebo změnami stávajících funkčních systémů navrhovanými organizací, pokud:
a)
je při posuzování závažnosti prováděném v souladu s bodem 3.2.4 přílohy II prováděcího nařízení (EU) č. 1035/2011 stanovena kategorie závažnosti 1 nebo kategorie závažnosti 2, pokud jde o možné následky zjištěných nebezpečí, nebo
b)
zavedení těchto změn vyžaduje nové letecké normy.
Pokud příslušný úřady stanoví, že je třeba provést hodnocení v jiných situacích než těch, které jsou uvedeny v písmenech a) a b), oznámí organizaci, že provedou hodnocení provozní bezpečnosti oznámené změny.
2. Hodnocení se provádí způsobem odpovídajícím úrovni rizika, které představuje nový funkční systém nebo navrhované změny stávajících funkčních systémů.
Hodnocení:
a)
se provedou s použitím dokumentovaných postupů;
b)
jsou podložena dokumentací zvláště určenou jako návod pro personál provádějící dohled nad provozní bezpečností se zřetelem k výkonu jeho funkce;
c)
zváží cíle provozní bezpečnosti, požadavky na provozní bezpečnost a další podmínky provozní bezpečnosti související se zvažovanou změnou, které byly stanoveny v:
i)
prohlášeních o ověřování systémů uvedených v článku 6 nařízení (ES) č. 552/2004,
ii)
prohlášeních o shodě nebo vhodnosti pro použití částí systémů uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 nebo
iii)
dokumentaci posouzení a omezování rizik, jež byla vyhotovena na základě platných regulatorních požadavků na provozní bezpečnost;
d)
případně stanoví další podmínky provozní bezpečnosti související se zaváděním změny;
e)
posoudí přijatelnost předložených argumentů provozní bezpečnosti, přičemž se zohlední:
i)
identifikace nebezpečí,
ii)
důslednost v přiřazování kategorií závažnosti,
iii)
platnost cílů provozní bezpečnosti,
iv)
platnost, účinnost a proveditelnost požadavků na provozní bezpečnost a ostatních určených podmínek provozní bezpečnosti,
v)
důkaz o tom, že cíle provozní bezpečnosti, bezpečnostní požadavky na provozní bezpečnost a ostatní podmínky provozní bezpečnosti jsou soustavně plněny,
vi)
důkaz o tom, že proces použitý k vytvoření argumentů bezpečnosti splňuje regulatorní požadavky na provozní bezpečnost;
f)
ověří postupy používané organizacemi k vytvoření argumentů provozní bezpečnosti v souvislosti se zaváděním nového funkčního systému či zvažovanými změnami stávajících funkčních systémů;
g)
zjistí, zda je nezbytné ověřit soustavné dodržování předpisů;
h)
zahrnují veškerou nezbytnou součinnost s úřady odpovědnými za dohled nad provozní bezpečností letové způsobilosti a letového provozu;
i)
obsahují oznámení o schválení zvažovaných změn s případnými podmínkami, či o jejich neschválení podložené odůvodněním.
3. Zavedení změn, které jsou předmětem daného hodnocení, do praxe musí být schváleno příslušnými úřady.
Článek 11
Kvalifikované subjekty
1. V případě, že se příslušný úřad rozhodne přenést na kvalifikovaný subjekt pravomoc k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení v souladu s tímto nařízením, zajistí, aby kritéria používaná pro výběr subjektu ze subjektů kvalifikovaných podle článku 3 nařízení (ES) č. 550/2004 a článku 13 nařízení (ES) č. 216/2008 zahrnovala následující skutečnosti:
a)
kvalifikovaný subjekt má předchozí zkušenost s hodnocením provozní bezpečnosti u subjektů v letectví;
b)
kvalifikovaný subjekt se zároveň neúčastní vnitřních činností v systémech řízení provozní bezpečnosti nebo kvality dotyčné organizace;
c)
veškerý personál, který se účastní provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti či hodnocení, je dostatečně vyškolen a kvalifikován a splňuje kvalifikační kritéria stanovená v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení.
2. Kvalifikovaný subjekt vyjádří souhlas s tím, že může být předmětem auditu prováděného příslušným úřadem nebo jakoukoliv organizací tímto úřadem pověřenou.
3. Příslušné úřady vedou záznam o kvalifikovaných subjektech pověřených tím, aby jejich jménem prováděly regulatorní audity provozní bezpečnosti či hodnocení. V těchto záznamech je dokumentováno plnění požadavků uvedených v odstavci 1.
Článek 12
Způsobilost pro vykonávání dohledu nad provozní bezpečností
1. Členské státy a Komise zajistí, aby příslušné úřady měly způsobilost nezbytnou k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad organizacemi působícími pod jejich dohledem, včetně dostatečných finančních zdrojů pro provedení opatření stanovených v tomto nařízení.
2. Příslušné úřady vyhotoví a každé dva roky aktualizují posouzení lidských zdrojů potřebných pro výkon funkcí dohledu nad provozní bezpečností, založené na analýze procesů požadovaných tímto nařízením a jejich uplatňování.
3. Příslušné úřady zajistí, aby všechny osoby, které se podílejí na činnostech dohledu nad provozní bezpečností, byly způsobilé vykonávat požadovanou funkci. V tomto ohledu příslušné úřady:
a)
definují a dokumentují vzdělání, výcvik, technické a provozní znalosti, zkušenosti a kvalifikace týkající se povinností v každé funkci účastnící se dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
b)
zajistí zvláštní školení pro osoby, které se podílejí na činnostech spočívajících v zajišťování dohledu nad provozní bezpečností v rámci jejich struktury;
c)
zajistí, aby personál určený k provádění regulatorních auditů provozní bezpečnosti, včetně auditujícího personálu z kvalifikovaných subjektů, splňoval specifická kvalifikační kritéria definovaná příslušným úřadem. Tato kritéria musí zahrnovat:
i)
znalosti a pochopení požadavků souvisejících s letovými navigačními službami, ATFM, ASM a dalšími funkcemi sítě, vůči nimž mohou být provedeny,
ii)
používání metod hodnocení,
iii)
schopnosti vyžadované pro vedení auditu,
iv)
prokázání způsobilosti auditorů hodnocením nebo jiným přijatelným způsobem.
Článek 13
Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti
1. Příslušné úřady vydají příkaz k zajištění provozní bezpečnosti, pokud ve funkčním systému zjistily nebezpečný stav, jenž vyžaduje okamžité přijetí opatření.
2. Příkazy k zajištění provozní bezpečnosti jsou předán dotčeným organizacím a obsahují přinejmenším tyto informace:
a)
identifikaci nebezpečného stavu;
b)
identifikaci dotčeného funkčního systému;
c)
požadovaná opatření a jejich zdůvodnění;
d)
termín, dokdy mají požadovaná opatření zajistit soulad s daným příkazem k zajištění provozní bezpečnosti;
e)
datum jeho vstupu v platnost.
3. Příslušné úřady předají kopii příkazu k zajištění provozní bezpečnosti agentuře a dalším příslušným úřadům, a to zejména těm, které se účastní dohledu nad provozní bezpečností dotčeného funkčního systému, a též Komisi.
4. Příslušné úřady ověří plnění platných příkazů k zajištění provozní bezpečnosti.
Článek 14
Záznamy o dohledu nad provozní bezpečností
Příslušné úřady vedou příslušné záznamy vztahující se k procesu dohledu nad provozní bezpečností, včetně zpráv ze všech regulatorních auditů provozní bezpečnosti a ostatních záznamů vztahujících se k provozní bezpečnosti, které se týkají osvědčení, určení, dohledu nad provozní bezpečností změn, příkazů k zajištění provozní bezpečnosti a využití kvalifikovaných subjektů, a udržují k nim přístup.
Článek 15
Hlášení o dohledu nad provozní bezpečností
1. Příslušné úřady každoročně vyhotoví zprávu o dohledu nad provozní bezpečností o opatřeních přijatých na základě tohoto nařízení. Výroční zpráva o dohledu nad provozní bezpečností rovněž obsahuje informace týkající se následujících skutečností:
a)
organizační struktury a postupů příslušného úřadu;
b)
vzdušného prostoru spadajícího pod pravomoc členského státu, který zřídil či jmenoval příslušný úřad a organizace podléhající dohledu tohoto příslušného úřadu;
c)
kvalifikovaných subjektů pověřených prováděním regulatorních auditů provozní bezpečnosti;
d)
stávající výše prostředků tohoto příslušného úřadu;
e)
veškerých problémů týkajících se provozní bezpečnosti identifikovaných v rámci procesů dohledu nad provozní bezpečností řízených příslušným úřadem.
2. Členské státy využijí zpráv vyhotovených jejich příslušnými úřady při předkládání svých výročních zpráv pro Komisi, jak je stanoveno v článku 12 nařízení (ES) č. 549/2004.
Výroční zprávy o dohledu nad provozní bezpečností se zpřístupní dotčeným členským státům v případě funkčních bloků vzdušného prostoru, agentuře a v rámci programů či činností prováděných na základě uzavřených mezinárodních dohod, jejichž cílem je sledovat či auditovat provádění dohledu nad provozní bezpečností letových navigačních služeb, ATFM, ASM a ostatních funkcí sítě.
Článek 16
Výměna informací mezi příslušnými úřady
Příslušné úřady naváží úzkou spolupráci v souladu s články 10 a 15 nařízení (ES) č. 216/2008 a čl. 2 odst. 4 nařízení (ES) č. 550/2004 a uskutečňují výměnu veškerých vhodných informací k zajištění dohledu nad provozní bezpečností nad všemi organizacemi poskytujícími přeshraniční služby či vykonávající funkce přeshraničního charakteru.
Článek 17
Přechodná ustanovení
1. Činnosti zahájené na základě nařízení Komise (ES) č. 1315/2007 před vstupem tohoto nařízení v platnost jsou prováděny v souladu s tímto nařízení.
2. Úřad členského státu, který nese odpovědnost za dohled nad provozní bezpečností organizací, pro něž je v souladu s článkem 3 příslušným úřadem agentura, přenese 12 měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost funkci dohledu nad provozní bezpečností těchto organizací na agenturu, s výjimkou dohledu nad provozní bezpečností manažera struktury vzdušného prostoru, kde se případné přenesení na Komisi podporovanou agenturou uskuteční v den vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 18
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1315/2007 se zrušuje.
Článek 19
Změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010
Bod 1.1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 691/2010 se nahrazuje tímto:
„e)
zprávy o bezpečnosti Národní bezpečnostní asociace (NSA - „National Safety Association“) uvedené v článku 7, 8 a 14 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (10) a také zprávy NSA o řešení zjištěných bezpečnostních nedostatků, které jsou předmětem plánů nápravných opatření;
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. října 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1034/2011 AL COMISIEI
din 17 octombrie 2011
privind supravegherea siguranței în managementul traficului aerian și serviciile de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în Cerul unic european (regulament privind prestarea de servicii) (1), în special articolul 4,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în Cerul unic european (regulament privind spațiul aerian) (2), în special articolul 6,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (3), în special articolul 8b,
întrucât:
(1)
În temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008, Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Siguranță a Aviației (denumită în continuare „agenția”), trebuie să adopte normele de aplicare relevante pentru a furniza o serie de cerințe de reglementare a siguranței în vederea implementării unei funcții eficiente de supraveghere a siguranței în domeniul managementului traficului aerian (ATM). Conform articolului 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, aceste norme de aplicare trebuie elaborate pe baza regulamentelor adoptate în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea Cerului unic european (regulament-cadru) (4). Prezentul regulament are la bază Regulamentul (CE) nr. 1315/2007 al Comisiei din 8 noiembrie 2007 privind supravegherea siguranței managementului traficului aerian și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 (5).
(2)
Există necesitatea de a defini mai clar rolul și funcțiile autorităților competente pe baza dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 216/2008, ale Regulamentului (CE) nr. 549/2004, ale Regulamentului (CE) nr. 550/2004 și ale Regulamentului (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea) (6). Aceste regulamente conțin cerințe referitoare la siguranța serviciilor de navigație aeriană. În timp ce responsabilitatea pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană în condiții de siguranță revine furnizorului, statele membre trebuie să asigure supravegherea eficientă prin autoritățile competente.
(3)
Prezentul regulament nu trebuie să se aplice operațiunilor și instruirii militare prevăzute la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și la articolul 1 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.
(4)
Autoritățile competente trebuie să efectueze audituri și verificări în domeniul reglementării siguranței în conformitate cu prezentul regulament, ca parte a inspecțiilor și evaluărilor corespunzătoare, impuse de Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și de Regulamentul (CE) nr. 550/2004.
(5)
Autoritățile competente trebuie să ia în considerare posibilitatea de a utiliza abordarea prezentului regulament în ceea ce privește supravegherea siguranței și în alte domenii de supraveghere, după caz, pentru a asigura o supraveghere eficientă și coerentă.
(6)
Toate serviciile de navigație aeriană, precum și managementul fluxurilor de trafic aerian (ATFM) și managementul spațiului aerian (ASM) utilizează sisteme funcționale care permit managementul traficului aerian. Prin urmare, orice modificări ale sistemelor funcționale trebuie să facă obiectul supravegherii siguranței.
(7)
Autoritățile competente trebuie să ia toate măsurile necesare în cazul în care un sistem sau o componentă a unui sistem nu se conformează cerințelor relevante. În acest context și în special atunci când se impune adoptarea unei directive de siguranță, autoritatea competentă trebuie să ia în considerare posibilitatea de a da instrucțiuni organismelor notificate implicate în emiterea declarației menționate la articolul 5 sau la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004, în vederea desfășurării unor investigații specifice cu privire la sistemul tehnic în cauză.
(8)
Raportarea anuală, de către autoritățile competente, cu privire la supravegherea siguranței trebuie să contribuie la transparența și responsabilitatea acestei funcții. Rapoartele trebuie adresate Comisiei, agenției și statelor membre care au desemnat sau instituit autoritatea competentă. Pe lângă aceasta, rapoartele anuale cu privire la supravegherea siguranței trebuie utilizate în contextul cooperării regionale, al inspecțiilor de standardizare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 și al monitorizării supravegherii siguranței la nivel internațional. Rapoartele trebuie să includă informații relevante privind monitorizarea performanțelor în domeniul siguranței, respectarea cerințelor aplicabile de reglementare a siguranței de către organizațiile supravegheate, programul auditurilor în domeniul reglementării siguranței, verificarea argumentațiilor de siguranță, modificările sistemelor funcționale puse în aplicare de către organizațiile supravegheate în conformitate cu procedurile acceptate de autoritatea competentă, precum și directivele de siguranță emise de către această autoritate.
(9)
În temeiul articolului 10 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și al articolului 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, autoritățile competente trebuie să adopte dispozițiile necesare pentru o strânsă cooperare în vederea asigurării supravegherii adecvate a furnizorilor de servicii de navigație aeriană care furnizează servicii legate de spațiul aerian aflat sub jurisdicția unui alt stat membru decât cel care a eliberat certificatul. În temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, autoritățile competente trebuie să facă schimb de informații, în special cele referitoare la supravegherea în materie de siguranță a organizațiilor.
(10)
Agenția trebuie să evalueze în continuare dispozițiile prezentului regulament, în special pe cele legate de supravegherea, din punctul de vedere al siguranței, a modificărilor și trebuie să emită un aviz pentru adaptarea acestora la o abordare sistemică, ținând seama de integrarea acestor dispoziții în viitoarea structură comună de reglementare a siguranței aviației civile și de experiența acumulată de părțile interesate și de autoritățile competente. Avizul agenției trebuie să aibă ca scop facilitarea punerii în aplicare, în cadrul Uniunii și ca parte integrantă a acestei abordări sistemice, a programului de siguranță a statului (SSP) al Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI).
(11)
Pentru executarea în condiții de siguranță a anumitor funcții de rețea stabilite în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 551/2004 este necesar ca entitatea implicată să se supună anumitor cerințe de siguranță. Aceste cerințe, care sunt menite să asigure că entitatea sau organizația își desfășoară activitatea în condiții de siguranță, sunt cuprinse în Regulamentul (UE) nr. 677/2011 al Comisiei din 7 iulie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 (7). Este vorba despre cerințe de siguranță referitoare la organizații, care sunt foarte asemănătoare cu cerințele generale cuprinse în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 (8), dar adaptate responsabilităților în materie de siguranță asociate funcțiilor de rețea. În sprijinul unei abordări sistemice a reglementării siguranței în domeniul aviației civile, este necesar ca îndeplinirea acestor cerințe să fie supravegheată în același mod în care sunt supravegheați furnizorii de servicii de navigație aeriană.
(12)
Grupul la nivel înalt pentru viitorul cadru de reglementare european în domeniul aviației a subliniat, în recomandările sale din iulie 2007, necesitatea separării supravegherii reglementare de furnizarea de servicii sau de exercitarea unor funcții. În conformitate cu acest principiu, articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 prevede că entitatea desemnată să execute funcțiile de rețea trebuie să facă obiectul unei supravegheri corespunzătoare. Dat fiind că agenția exercită deja funcția de supraveghere independentă, din punctul de vedere al siguranței, a furnizorilor de ATM/ANS paneuropene în conformitate cu articolul 22a din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, ar fi în deplină conformitate cu politica europeană în domeniul siguranței aviației să i se încredințeze agenției sarcina de a sprijini Comisia în executarea acelorași atribuții în ceea ce privește funcțiile de rețea la nivel european.
(13)
Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1315/2007 trebuie abrogat.
(14)
Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei din 29 iulie 2010 de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 (9) trebuie modificat în vederea adaptării la prezentul regulament.
(15)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru Cerul unic,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Obiectul și domeniul de aplicare
(1) Prezentul regulament stabilește cerințele aplicabile exercitării, de către autoritățile competente, a funcției de supraveghere a siguranței în ceea ce privește serviciile de navigație aeriană [ANS], managementul fluxurilor de trafic aerian (ATFM), managementul spațiului aerian (ASM) pentru traficul aerian general și alte funcții de rețea.
(2) Prezentul regulament se aplică activităților autorităților competente și ale entităților calificate care acționează în numele acestora în ceea ce privește supravegherea siguranței serviciilor de navigație aeriană, ATFM, ASM și a altor funcții de rețea.
Articolul 2
Definiții
În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. Nu se aplică însă definiția termenului „certificat” de la articolul 2 punctul 15 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
Se aplică, de asemenea, următoarele definiții:
1.
„acțiune corectivă” înseamnă o acțiune având ca scop eliminarea cauzei unei neconformități detectate;
2.
„sistem funcțional” înseamnă o combinație de sisteme, proceduri și resurse umane organizate în scopul îndeplinirii unei funcții în cadrul ATM;
3.
„administrator de rețea” înseamnă entitatea imparțială și competentă desemnată în temeiul articolului 6 alineatul (2) sau al articolului 6 alineatul (6) din Regulamentul (CE) nr. 551/2004 pentru a îndeplini sarcinile descrise la articolul respectiv și în prezentul regulament;
4.
„funcții de rețea” înseamnă funcțiile specifice descrise la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 551/2004;
5.
„organizație” înseamnă fie un furnizor de servicii de navigație aeriană, fie o entitate care asigură ATFM, ASM sau alte funcții de rețea;
6.
„proces” înseamnă un ansamblu de activități corelate sau în interacțiune care transformă elementele de intrare în elemente de ieșire;
7.
„argumentație de siguranță” înseamnă demonstrarea și dovezile aduse în sprijinul faptului că o propunere de modificare a unui sistem funcțional poate fi pusă în practică cu respectarea obiectivelor sau a standardelor stabilite prin cadrul de reglementare existent, într-un mod compatibil cu cerințele de reglementare a siguranței;
8.
„directivă de siguranță” înseamnă un document emis sau adoptat de o autoritate competentă, care impune efectuarea unor acțiuni în cadrul unui sistem funcțional în vederea restabilirii siguranței, atunci când există dovezi că, în caz contrar, siguranța aviației poate fi compromisă;
9.
„obiectiv de siguranță” înseamnă o declarație calitativă sau cantitativă care definește frecvența maximă sau probabilitatea maximă de apariție a unui pericol;
10.
„audit în domeniul reglementării siguranței” înseamnă o examinare sistematică și independentă desfășurată de către o autoritate competentă sau în numele acesteia, în scopul de a stabili dacă dispozițiile adoptate în domeniul siguranței sau elementele acestora, legate de procese și de rezultatele lor, de produse sau servicii, sunt conforme cu dispozițiile necesare din domeniul siguranței, dacă sunt puse în aplicare în mod eficace și dacă sunt adecvate pentru atingerea rezultatelor scontate;
11.
„cerințe de reglementare a siguranței” înseamnă cerințele stabilite în reglementările Uniunii sau în cele naționale pentru furnizarea serviciilor de navigație aeriană sau exercitarea funcțiilor ATFM și ASM sau a altor funcții de rețea, referitoare la competența și capacitatea tehnică și operațională de a furniza aceste servicii și de a exercita aceste funcții, la managementul siguranței acestora, precum și la sistemele, la componentele acestora și la procedurile asociate;
12.
„cerință de siguranță” înseamnă un mijloc de reducere a riscurilor, definit în cadrul strategiei de reducere a riscurilor care permite atingerea unui obiectiv de siguranță specific, incluzând cerințele organizaționale, operaționale, procedurale, funcționale, de performanță, precum și cerințele de interoperabilitate sau caracteristicile de mediu;
13.
„verificare” înseamnă confirmarea îndeplinirii cerințelor specificate prin furnizarea de dovezi obiective;
14.
„ATM/ANS paneuropene” înseamnă un serviciu conceput și creat pentru utilizatorii din toate sau din majoritatea statelor membre, care se poate extinde și în afara spațiului aerian al teritoriului în care se aplică tratatul.
Articolul 3
Autorități competente în domeniul supravegherii
În scopul prezentului regulament și fără a aduce atingere recunoașterii reciproce a certificatelor de furnizori de servicii de navigație aeriană în conformitate cu articolul 7 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, autoritățile competente în domeniul supravegherii sunt:
(a)
pentru organizațiile care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social pe teritoriul unui stat membru și care furnizează servicii de navigație aeriană pe teritoriul respectivului stat membru, autoritatea națională de supraveghere desemnată sau instituită de respectivul stat membru;
(b)
pentru organizațiile în cazul cărora, în temeiul acordurilor încheiate între statele membre în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004, responsabilitățile legate de supravegherea siguranței au fost repartizate într-un mod diferit de cel prevăzut la litera (a), autoritățile competente desemnate sau instituite în temeiul respectivelor acorduri. Aceste acorduri respectă cerințele de la articolul 2 alineatele (3)-(6) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;
(c)
pentru organizațiile care furnizează ATM/servicii de navigație aeriană în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul și care își au sediul principal al activității și, dacă este cazul, sediul social în afara teritoriului supus dispozițiilor tratatului, agenția;
(d)
pentru organizațiile care furnizează ATM/servicii de navigație aeriană paneuropene, precum și pentru toate celelalte funcții de rețea în spațiul aerian al teritoriului în care se aplică tratatul, agenția.
Articolul 4
Funcția de supraveghere a siguranței
(1) Autoritățile competente exercită funcția de supraveghere a siguranței în cadrul activității lor de supraveghere a cerințelor aplicabile serviciilor de navigație aeriană, precum și ATFM, ASM și altor funcții de rețea, pentru a monitoriza desfășurarea acestor activități în condiții de siguranță și pentru a verifica dacă sunt îndeplinite cerințele aplicabile de reglementare a siguranței și normele de aplicare a acestora.
(2) La încheierea unui acord privind supravegherea organizațiilor care își desfășoară activitatea în blocuri funcționale de spațiu aerian care se extind asupra spațiului aerian aflat sub jurisdicția a mai mult de un stat membru sau în cazurile de furnizare de servicii transfrontaliere, statele membre în cauză identifică și repartizează responsabilitățile în domeniul supravegherii siguranței într-o manieră care să asigure că:
(a)
există responsabili desemnați pentru punerea în aplicare a fiecărei dispoziții din prezentul regulament;
(b)
statele membre au o imagine clară cu privire la mecanismele de supraveghere a siguranței și rezultatele acestora;
(c)
autoritatea sau autoritățile de supraveghere și autoritatea de certificare fac schimb de informații relevante.
Statele membre revizuiesc periodic acordul și modul practic de aplicare a acestuia, în special din perspectiva performanțelor atinse în domeniul siguranței.
(3) La încheierea unui acord privind supravegherea organizațiilor care își desfășoară activitatea în blocuri funcționale de spațiu aerian sau care sunt implicate în activități transfrontaliere în cazul cărora agenția este autoritatea competentă pentru cel puțin una dintre organizații în conformitate cu articolul 3 litera (b), statele membre în cauză trebuie să se consulte cu agenția pentru a garanta respectarea dispozițiilor de la alineatul (2) literele (a), (b) și (c).
Articolul 5
Monitorizarea performanței în domeniul siguranței
(1) Autoritățile competente monitorizează și evaluează periodic nivelurile de siguranță atinse, în vederea stabilirii conformității acestora cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței în blocurile de spațiu aerian aflate sub responsabilitatea lor.
(2) Autoritățile competente utilizează rezultatele monitorizării siguranței în special pentru a determina domeniile în care se impune cu prioritate verificarea conformității cu cerințele de reglementare a siguranței.
Articolul 6
Verificarea conformității cu cerințele de reglementare a siguranței
(1) Autoritățile competente instituie un proces pentru a verifica:
(a)
conformitatea cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței înainte de eliberarea sau reînnoirea certificatului necesar pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană, inclusiv cu condițiile privind siguranța asociate acestuia;
(b)
respectarea oricărei obligații legate de siguranță din actul de desemnare emis în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004;
(c)
menținerea conformității organizațiilor cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței;
(d)
punerea în aplicare a obiectivelor de siguranță, a cerințelor de siguranță și a altor condiții legate de siguranță identificate în:
(i)
declarațiile de verificare a sistemelor, inclusiv declarațiile relevante de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a componentelor sistemelor, emise în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 552/2004;
(ii)
procedurile de evaluare și reducere a riscurilor impuse de cerințele aplicabile de reglementare a siguranței serviciilor de navigație aeriană, ATFM, ASM și administratorului de rețea;
(e)
punerea în aplicare a directivelor de siguranță.
(2) Procesul prevăzut la alineatul (1):
(a)
se bazează pe proceduri documentate;
(b)
este susținut de o documentație concepută special pentru a furniza personalului însărcinat cu supravegherea siguranței instrucțiuni privind exercitarea funcțiilor sale;
(c)
oferă organizațiilor în cauză indicații în privința rezultatelor activității de supraveghere a siguranței;
(d)
se bazează pe audituri și verificări în domeniul reglementării siguranței desfășurate în conformitate cu articolele 7, 9 și 10;
(e)
furnizează autorităților competente dovezile necesare în sprijinul unor măsuri ulterioare, inclusiv al măsurilor prevăzute la articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004, la articolul 7 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și la articolele 10, 25 și 68 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 în cazurile de nerespectare a cerințelor de reglementare a siguranței.
Articolul 7
Audituri în domeniul reglementării siguranței
(1) Autoritățile competente sau entitățile calificate delegate de acestea efectuează audituri în domeniul reglementării siguranței.
(2) Auditurile în domeniul reglementării siguranței prevăzute la alineatul (1):
(a)
oferă autorităților competente dovezi privind conformitatea cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței și cu dispozițiile de aplicare a acestora, evaluând necesitățile de îmbunătățire sau de a realiza acțiuni corective;
(b)
sunt independente de activitățile de audit intern întreprinse de organizația în cauză în cadrul sistemelor proprii de management al siguranței sau al calității;
(c)
sunt efectuate de auditori calificați în conformitate cu cerințele de la articolul 12;
(d)
se aplică dispozițiilor de aplicare sau unor elemente ale acestora, precum și proceselor, produselor sau serviciilor;
(e)
stabilesc dacă:
(i)
dispozițiile de aplicare sunt conforme cu cerințele de reglementare a siguranței;
(ii)
măsurile întreprinse sunt conforme cu dispozițiile de aplicare;
(iii)
rezultatele măsurilor întreprinse corespund rezultatelor scontate ale dispozițiilor de aplicare;
(f)
conduc la corectarea oricăror neconformități identificate, în conformitate cu articolul 8.
(3) În cadrul programului de inspecții prevăzut la articolul 8 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011, autoritățile competente stabilesc și actualizează cel puțin anual un program de audituri în domeniul reglementării siguranței pentru:
(a)
acoperirea tuturor domeniilor care ar putea ridica probleme de siguranță, concentrându-se asupra domeniilor în care au fost identificate probleme;
(b)
acoperirea tuturor organizațiilor, serviciilor și funcțiilor de rețea care operează sub supravegherea autorității competente;
(c)
asigurarea desfășurării auditurilor într-un mod proporțional cu nivelul de risc pe care îl prezintă activitățile organizațiilor;
(d)
asigurarea efectuării unui număr suficient de audituri într-o perioadă de doi ani pentru a verifica conformitatea tuturor acestor organizații cu cerințele aplicabile de reglementare a siguranței, în toate domeniile relevante ale sistemului funcțional;
(e)
asigurarea monitorizării executării acțiunilor corective.
(4) Autoritățile competente pot decide să modifice sfera auditurilor planificate și să includă audituri suplimentare, ori de câte ori este necesar.
(5) Autoritățile competente decid cu privire la dispozițiile, elementele, serviciile, funcțiile, produsele, locurile și activitățile care urmează să fie auditate într-o perioadă de timp determinată.
(6) Constatările auditului și neconformitățile identificate sunt documentate. Neconformitățile sunt susținute de dovezi și sunt identificate în termeni de cerințe aplicabile de reglementare a siguranței și dispoziții de aplicare a acestora pe baza cărora s-a efectuat auditul.
(7) Se întocmește un raport de audit, care conține detalii ale neconformităților.
Articolul 8
Acțiuni corective
(1) Autoritățile competente comunică constatările auditului organizațiilor auditate și solicită simultan acțiuni corective pentru remedierea neconformităților identificate, fără a aduce atingere niciunei alte măsuri suplimentare impuse de cerințele aplicabile de reglementare a siguranței.
(2) Organizațiile auditate stabilesc acțiunile corective considerate necesare pentru a remedia neconformitățile, precum și termenul de executare a acestora.
(3) Autoritățile competente evaluează acțiunile corective precum și modul de executare a acestora stabilite de organizațiile auditate și le acceptă dacă din evaluare reiese că acestea sunt suficiente pentru remedierea neconformităților.
(4) Organizațiile auditate demarează acțiunile corective acceptate de autoritățile competente. Aceste acțiuni corective și procesul subsecvent de monitorizare se efectuează în termenul acceptat de autoritățile competente.
Articolul 9
Supravegherea, din punctul de vedere al siguranței, a modificărilor aduse sistemelor funcționale
(1) Atunci când decid asupra introducerii unei modificări legate de siguranță în sistemele funcționale proprii, organizațiile utilizează numai procedurile acceptate de autoritatea competentă relevantă. În cazul furnizorilor de servicii de trafic aerian și al furnizorilor de servicii de comunicații, de navigație sau de supraveghere, autoritatea competentă relevantă acceptă aceste proceduri în cadrul Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011.
(2) Organizațiile trebuie să notifice autorității competente relevante toate modificările legate de siguranță pe care le-au planificat. În acest scop, autoritățile competente stabilesc procedurile administrative adecvate în conformitate cu legislația națională.
(3) Cu excepția cazurilor în care se aplică articolul 10, organizațiile pot efectua modificări notificate conform procedurilor menționate la alineatul (1) al prezentului articol.
Articolul 10
Procedura de verificare a modificărilor propuse
(1) Autoritățile competente verifică argumentațiile de siguranță asociate noilor sisteme funcționale sau modificărilor pe care o organizație propune să le aducă sistemelor funcționale existente atunci când:
(a)
evaluarea gravității efectuată în conformitate cu anexa II punctul 3.2.4 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 stabilește un grad de gravitate 1 sau 2 pentru efectele potențiale ale pericolelor identificate; sau
(b)
efectuarea modificărilor impune introducerea unor noi standarde în domeniul aviației.
Atunci când stabilește că este necesară o verificare în alte situații decât cele menționate la literele (a) și (b), autoritatea competentă notifică organizației faptul că urmează să efectueze o verificare, din punctul de vedere al siguranței, a modificărilor notificate.
(2) Verificările se desfășoară într-un mod proporțional cu nivelul de risc pe care îl prezintă noile sisteme funcționale sau modificările propuse sistemelor funcționale existente.
Verificarea:
(a)
utilizează proceduri documentate;
(b)
este susținută de o documentație concepută special pentru a furniza personalului însărcinat cu supravegherea siguranței instrucțiuni privind exercitarea funcțiilor lor;
(c)
ia în considerare obiectivele de siguranță, cerințele de siguranță și alte condiții legate de siguranță aferente modificărilor supuse examinării, identificate în:
(i)
declarațiile de verificare a sistemelor menționate la articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004;
(ii)
declarațiile de conformitate sau de adecvare pentru utilizare a componentelor sistemelor menționate la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004; sau
(iii)
documentația referitoare la evaluarea și reducerea riscurilor, întocmită conform cerințelor aplicabile de reglementare a siguranței;
(d)
identifică, ori de câte ori este necesar, condiții suplimentare legate de siguranță asociate efectuării modificării;
(e)
evaluează acceptabilitatea argumentațiilor de siguranță prezentate, ținând seama de:
(i)
identificarea pericolelor;
(ii)
consecvența alocării gradelor de gravitate;
(iii)
valabilitatea obiectivelor de siguranță;
(iv)
valabilitatea, eficiența și fezabilitatea cerințelor de siguranță și ale oricăror alte condiții legate de siguranță identificate;
(v)
demonstrarea respectării continue a obiectivelor de siguranță, a cerințelor de siguranță și a altor condiții legate de siguranță;
(vi)
demonstrarea faptului că procesul utilizat pentru elaborarea argumentațiilor de siguranță respectă cerințele aplicabile de reglementare a siguranței;
(f)
verifică procesele utilizate de organizații pentru elaborarea argumentațiilor de siguranță referitoare la noile sisteme funcționale sau la modificările sistemelor funcționale existente, supuse examinării;
(g)
identifică necesitatea de a verifica menținerea conformității;
(h)
include orice activități necesare de coordonare cu autoritățile responsabile de supravegherea siguranței navigabilității și a operațiunilor de zbor;
(i)
notifică acceptarea, dacă este cazul, cu condiții, sau neacceptarea, justificată corespunzător, a modificării supuse examinării.
(3) Punerea în practică a modificării care face obiectul acestei verificări este condiționată de acceptarea acesteia de către autoritatea competentă.
Articolul 11
Entități calificate
(1) Atunci când o autoritate competentă decide să delege unei entități calificate sarcina de a efectua auditurile sau verificările în domeniul reglementării siguranței în conformitate cu prezentul regulament, aceasta se asigură că printre criteriile utilizate pentru selectarea unei entități dintre cele calificate în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 se numără următoarele:
(a)
entitatea calificată are experiență în evaluarea siguranței entităților aeronautice;
(b)
entitatea calificată nu participă simultan la activitățile interne ale organizației în cauză în cadrul sistemelor de management al siguranței sau al calității;
(c)
întregul personal responsabil de efectuarea auditurilor sau a verificărilor în domeniul reglementării siguranței dispune de pregătire și calificări adecvate și îndeplinește criteriile de calificare de la articolul 12 alineatul (3) din prezentul regulament.
(2) . Entitatea calificată acceptă posibilitatea de a fi auditată de către autoritatea competentă sau de către orice organism care acționează în numele acesteia.
(3) Autoritățile competente țin un registru al entităților calificate însărcinate să efectueze, în numele lor, audituri sau examinări în domeniul reglementării siguranței. Aceste registre trebuie să documenteze conformitatea cu cerințele prevăzute la alineatul (1).
Articolul 12
Capacități de supraveghere a siguranței
(1) Statele membre și Comisia se asigură că autoritățile competente dispun de capacitatea necesară pentru a asigura supravegherea siguranței tuturor organizațiilor care își desfășoară activitatea sub supravegherea lor, inclusiv de resurse suficiente pentru a desfășura acțiunile identificate în prezentul regulament.
(2) Autoritățile competente efectuează și actualizează, din doi în doi ani, o evaluare a resurselor umane necesare pentru exercitarea funcțiilor lor de supraveghere a siguranței, pe baza analizei proceselor impuse de prezentul regulament și de aplicarea acestora.
(3) Autoritățile competente se asigură că toate persoanele implicate în activități de supraveghere a siguranței sunt competente să exercite această funcție. În acest sens, autoritățile competente:
(a)
definesc și documentează educația, formarea profesională, cunoștințele tehnice și operaționale, experiența și calificările relevante pentru atribuțiile corespunzătoare fiecărui post implicat în activitățile de supraveghere din structura lor;
(b)
asigură pregătirea specifică a persoanelor implicate în activitățile de supraveghere a siguranței din structura lor;
(c)
asigură faptul că personalul însărcinat să desfășoare auditurile în domeniul reglementării siguranței, inclusiv auditorii organizațiilor calificate, îndeplinesc criteriile specifice de calificare definite de autoritatea competentă. Aceste criterii se referă la:
(i)
cunoașterea și înțelegerea cerințelor legate de serviciile de navigație aeriană, de ATFM, de ASM și de alte funcții de rețea în privința cărora se pot efectua audituri în domeniul reglementării siguranței;
(ii)
utilizarea tehnicilor de evaluare;
(iii)
competențele necesare pentru gestionarea unui audit;
(iv)
demonstrarea competențelor auditorilor prin evaluare sau prin alte mijloace acceptabile.
Articolul 13
Directive de siguranță
(1) Autoritățile competente emit o directivă de siguranță atunci când constată existența, în cadrul unui sistem funcțional, a unei condiții care afectează siguranța și care necesită o acțiune imediată.
(2) Directivele de siguranță se transmit organizațiilor în cauză și conțin cel puțin următoarele informații:
(a)
identificarea condiției care afectează siguranța;
(b)
identificarea sistemului funcțional afectat;
(c)
acțiunile necesare și justificarea acestora;
(d)
termenul în care trebuie realizate acțiunile necesare pentru a se asigura respectarea directivei de siguranță;
(e)
data intrării în vigoare a acesteia.
(3) Autoritățile competente transmit o copie a directivei de siguranță agenției și oricărei alte autorități competente vizate, în special celor care sunt implicate în supravegherea siguranței sistemului funcțional, precum și Comisiei.
(4) Autoritățile competente verifică respectarea directivelor de siguranță aplicabile.
Articolul 14
Evidențe privind supravegherea siguranței
Autoritățile competente păstrează evidențele corespunzătoare referitoare la procesele proprii de supraveghere a siguranței, inclusiv rapoartele tuturor auditurilor în domeniul reglementării siguranței și alte evidențe legate de siguranță privind certificatele, desemnările, supravegherea siguranței modificărilor, directivele de siguranță și recurgerea la entitățile calificate, și garantează accesul la acestea.
Articolul 15
Rapoarte privind supravegherea siguranței
(1) Autoritățile competente întocmesc un raport anual privind supravegherea siguranței referitor la măsurile întreprinse în temeiul prezentului regulament. Raportul anual privind supravegherea siguranței include și informații referitoare la următoarele:
(a)
structura organizatorică și procedurile autorității competente;
(b)
spațiul aerian care se află în responsabilitatea statelor membre care au stabilit sau au desemnat autoritatea competentă, dacă este cazul, și organizațiile care se află sub supravegherea autorității competente respective;
(c)
entitățile calificate însărcinate să desfășoare audituri în domeniul reglementării siguranței;
(d)
nivelurile existente ale resurselor autorității competente;
(e)
problemele de siguranță identificate prin procesele de supraveghere a siguranței desfășurate de către autoritatea competentă.
(2) Statele membre utilizează rapoartele elaborate de autoritățile lor competente pentru prezentarea rapoartelor anuale destinate Comisiei, prevăzute la articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004.
Rapoartele anuale privind supravegherea siguranței se pun la dispoziția statelor membre vizate în cazul blocurilor funcționale de spațiu aerian, a agenției, precum și a programelor sau activităților desfășurate în conformitate cu dispozițiile convenite la nivel internațional pentru a monitoriza sau pentru a audita executarea supravegherii siguranței serviciilor de navigație aeriană, ATFM, ASM și a altor funcții de rețea.
Articolul 16
Schimbul de informații între autoritățile competente
Autoritățile competente adoptă dispoziții pentru a asigura o strânsă cooperare în conformitate cu articolele 10 și 15 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și cu articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 și schimbă informațiile adecvate pentru a asigura supravegherea siguranței tuturor organizațiilor care furnizează servicii sau exercită funcții transfrontaliere.
Articolul 17
Dispoziții tranzitorii
(1) Acțiunile demarate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament pe baza Regulamentului (CE) nr. 1315/2007 sunt gestionate în conformitate cu prezentul regulament.
(2) Autoritatea unui stat membru care a avut responsabilitatea de a supraveghea siguranța în cazul organizațiilor pentru care agenția este autoritatea competentă în conformitate cu articolul 3 transferă către agenție funcția de supraveghere a siguranței acestor organizații la 12 luni după intrarea în vigoare a prezentului regulament, cu excepția supravegherii siguranței administratorului de rețea, caz în care eventualul transfer către Comisie, asistată de agenție, se face la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
Articolul 18
Abrogare
Regulamentul (CE) nr. 1315/2007 se abrogă.
Articolul 19
Modificări ale Regulamentului (UE) nr. 691/2010 al Comisiei
În anexa IV la Regulamentul (UE) nr. 691/2010, punctul 1.1 litera (e) se înlocuiește cu următorul text:
„(e)
rapoartele de siguranță ale autorităților naționale de supervizare, menționate la articolele 7, 8 și 14 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011 al Comisiei (10), precum și rapoartele acestor autorități cu privire la rezolvarea deficiențelor de siguranță identificate care fac obiectul planurilor de acțiuni corective;
Articolul 20
Intrarea în vigoare
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 octombrie 2011.