NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
REGULAMENTUL (UE) NR. 478/2010 AL COMISIEI
din 1 iunie 2010
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Inițierea
(1)
La 8 septembrie 2009, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de inițiere”), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Uniune de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) și Taiwan (denumite în continuare „țările în cauză”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la data de 27 iulie 2009 de către Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice (CIRFS) (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători de fire de mare rezistență din poliester care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 60 %, din producția totală de fire de mare rezistență din poliester a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei anchete.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Comisia a informat oficial producătorii reclamanți din Uniune, alți producători comunitari cunoscuți, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii, alte părți cunoscute a fi interesate, precum și pe reprezentanții RPC, Coreei și Taiwanului cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere.
(4)
Reclamantul, alți producători din Uniune, producători-exportatori din RPC, Coreea și Taiwan, importatori și utilizatori și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(5)
Ținând cont de numărul relativ mare de producători-exportatori din RPC și Coreea și de importatori, s-a avut în vedere în avizul de deschidere să se recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din RPC și Coreea, precum și importatorilor din Uniune li s-a cerut să se prezinte Comisiei și să furnizeze, după cum se specifică în avizul de inițiere, informații de bază privind activitățile lor legate de produsul în cauză în perioada 1 iulie 2008-30 iunie 2009.
(6)
După cum se explică mai departe în considerentele 22-27, 11 producători-exportatori din RPC au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși într-un eșantion. În ceea ce privește Coreea, patru producători-exportatori au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion.
(7)
Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori care au cooperat, Comisia a selectat un eșantion de trei producători-exportatori din RPC sau grupuri de societăți înrudite având cel mai mare volum de exporturi către Uniune. Toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului.
(8)
În cazul Coreei, numai patru producători-exportatori au furnizat informația necesară pentru exercițiul de eșantionare. Ținând cont de numărul scăzut de producători-exportatori care și-au exprimat intenția de a coopera, s-a decis că nu este necesar să se recurgă la eșantionare.
(9)
Pentru a permite producătorilor-exportatori din RPC care doresc acest lucru să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), Comisia a trimis formulare de cerere producătorilor-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion, precum și producătorilor-exportatori care au cerut astfel de formulare cu intenția de a solicita examinarea individuală în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(10)
Comisia a comunicat în mod oficial rezultatele concluziilor referitoare la TEP producătorilor-exportatori vizați din RPC, autorităților din RPC și reclamanților. De asemenea, acestora li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere, în cazul în care existau motive speciale în acest sens.
(11)
Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să beneficieze de o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, s-a considerat că examinarea individuală a producătorilor-exportatori în cauză ar fi condus la vizite suplimentare la fața locului și la analize specifice și ar fi constituit, astfel, o povară inutilă, împiedicând finalizarea la timp a anchetei. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cererea de examinare individuală a producătorilor-exportatori menționați nu poate fi acceptată.
(12)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere, și anume patru producători din Uniune, 10 importatori și 68 de utilizatori.
(13)
S-au primit răspunsuri de la producătorii reclamanți din Uniune și de la încă un producător din Uniune care a sprijinit prezenta anchetă, de la doi importatori neafiliați și de la 33 de utilizatori.
(14)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea cu titlu provizoriu a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
Producători din Uniune:
-
Brilen SA, Barbastro, Spania;
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg și societățile sale afiliate Performance Fibers Longlaville, Longwy, Franța; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld Germania; Performance Fibers, Bobingen, Germania; Performance Fibers, Guben, Germania;
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Germania;
-
Sioen, Mouscron, Belgia;
Importatori din Uniune:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Germania;
Utilizatori din Uniune:
-
Autoliv Romania SA, Brașov, România;
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Germania;
-
Michelin, Clermont Ferrand, Franța;
-
Mitas AS, Praga, Republica Cehă;
Producători-exportatori din RPC:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing;
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou;
Producători-exportatori din Coreea:
-
Hyosung Corporation, Seoul;
-
Kolon Industries Inc, Seoul;
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan;
-
Samyang Corporation, Seoul;
Producători-exportatori din Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei;
-
Shinkong Corporation, Tapei;
Importatori asociați din Uniune:
-
Hyosung Luxemburg SA, Luxemburg;
Producători din țara analogă:
-
Performance Fibers, Inc. și Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, SUA.
1.3. Perioada de anchetă
(15)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(16)
Produsul în cauză constă în fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC, Coreea și Taiwan (denumite în continuare „produsul în cauză” sau „FMR”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(17)
Produsul în cauză prezintă proprietăți deosebite și are diverse aplicații, printre care consolidarea pneurilor, confecții de mare suprafață, benzi transportoare, benzi pentru centuri de siguranță, plase și produse geosintetice.
(18)
În cursul anchetei, unele părți au afirmat că firele folosite la fabricarea pneurilor, așa-numitele fire cu „modul ridicat și contracție scăzută” (denumite în continuare „HMLS”), ar trebui excluse din obiectul anchetei. Ei au afirmat că HMLS prezintă caracteristici diferite și au aplicații diferite față de celelalte FMR.
(19)
Cu toate acestea, ancheta a demonstrat că, deși firele HMLS prezintă unele caracteristici distincte față de alte FMR (de exemplu modul, contracție, rezistență la tracțiune și la oboseală), diferitele tipuri de produs în cauză împărtășesc aceleași caracteristici fizice și chimice de bază. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs.
2.2. Produsul similar
(20)
S-a constatat că produsul exportat în Uniune din RPC, Coreea și Taiwan și produsul produs și comercializat pe plan intern în Coreea și Taiwan, precum și în RPC, de către producătorul-exportator chinez căruia i s-a acordat TEP, și, de asemenea, cel fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
3. EȘANTIONAREA
3.1. Eșantionarea importatorilor
(21)
Având în vedere numărul mare de importatori identificați din reclamație, în avizul de inițiere s-a prevăzut eșantionarea pentru importatori, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, după examinarea informațiilor prezentate și ținând seama de numărul mic de importatori care și-au făcut cunoscută intenția de a coopera, s-a decis că eșantionarea nu este necesară.
3.2. Eșantionarea producătorilor-exportatori din RPC
(22)
Ținând cont de numărul mare al producătorilor-exportatori din RPC, în avizul de deschidere s-a propus să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(23)
Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori din RPC au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la natura activităților acestora cu privire la fabricarea produsului în cauză și la numele și activitățile tuturor societăților de legătură ale acestora implicate în fabricarea și/sau vânzarea produsului în cauză.
(24)
Autoritățile din RPC și asociația producătorilor, respectiv Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Textile, au fost, de asemenea, consultate pentru selectarea unui eșantion reprezentativ.
3.2.1. Preselecția producătorilor-exportatori cooperanți
(25)
În total, 11 producători-exportatori, inclusiv grupuri de societăți afiliate din RPC, s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate în termenul stabilit în avizul de inițiere. Toți au raportat exporturi de produs în cauză către Uniune în decursul PA și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Astfel, acești 11 producători-exportatori sunt considerați a fi cooperanți în cadrul prezentei anchete (denumiți în continuare „producători-exportatori cooperanți”).
(26)
Producătorii-exportatori care nu s-au prezentat în termenul menționat mai sus sau nu au furnizat la timp informațiile solicitate au fost considerați necooperanți în cadrul anchetei. Comparația între datele Eurostat privind importurile și volumul exporturilor produsului în cauză către Uniune, declarat pentru PA de societățile menționate în considerentul 25, indică faptul că, după cum se menționează în considerentul 73 de mai jos, cooperarea producătorilor-exportatori chinezi a fost foarte ridicată.
3.2.2. Selectarea eșantionului producătorilor-exportatori cooperanți din RPC
(27)
În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi de FMR către Uniune, exporturi care au putut fi anchetate în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil. Eșantionul selectat constă în trei societăți sau grupuri de societăți afiliate, reprezentând peste 65 % din volumul total al exporturilor către Uniune de produs în cauză. În conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația acestora și autoritățile RPC au fost consultați și și-au dat consimțământul cu privire la selectarea eșantionului.
3.3. Examinarea individuală
(28)
Doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion deoarece nu îndeplineau criteriile stabilite la articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază au cerut să se stabilească o marjă individuală în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(29)
După cum se menționează anterior în considerentul 27, eșantionul s-a limitat la un număr rezonabil de societăți care puteau fi investigate în timpul disponibil. Societățile investigate în scopul anchetării dumpingului pentru țările în cauză sunt enumerate mai sus în considerentul 14. Având în vedere numărul de vizite de verificare, care trebuiau efectuate la sediile acestor societăți, care, în cazul RPC, implica verificarea cererilor de TEP, precum și a răspunsurilor la chestionare, s-a considerat că examinările individuale ar reprezenta o povară inutilă și ar împiedica finalizarea la timp a anchetei.
(30)
Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că cele două cereri de examinare individuală nu pot fi acceptate.
4. DUMPINGUL
4.1. Metoda generală
(31)
Metoda generală stabilită în aceste condiții s-a aplicat tuturor producătorilor-exportatori din Coreea, Taiwan, producătorului-exportator din RPC căruia i s-a acordat TEP și, de asemenea, ținând cont de conceptul de țară analogă, celorlalți doi producători-exportatori din RPC care au făcut parte din eșantion și nu li s-a acordat TEP. Prin urmare, prezentarea constatărilor de dumping pentru fiecare dintre țările vizate de prezenta anchetă descrie numai ceea ce este specific pentru fiecare țară exportatoare.
4.1.1. Valoarea normală
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a examinat mai întâi dacă vânzările produsului similar pe piața internă către clienți independenți de către fiecare producător-exportator au fost reprezentative, adică dacă volumul total al unor astfel de vânzări a fost egal sau mai mare decât 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export către Uniune.
(33)
Ulterior, Comisia a identificat acele tipuri de produs vândute pe piața internă de către societăți cu vânzări reprezentative per ansamblu, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export către Uniune.
(34)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către producătorii-exportatori vizați pe piața internă, care a fost identificat drept comparabil în mod direct cu tipul vândut la export în Uniune, s-a stabilit dacă vânzările pe piața internă erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Uniune.
(35)
Comisia a verificat ulterior dacă vânzările interne ale fiecărei societăți pot fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea, pentru fiecare tip de produs, a proporției de vânzări profitabile pe piața internă către clienți independenți.
(36)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț net de vânzare egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și în cazul în care media ponderată a prețului era egală sau mai mare decât costul unitar, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, s-a calculat ca media ponderată a tuturor prețurilor de vânzare interne pentru tipul vizat.
(37)
În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru tipul respectiv era mai mic decât costul unitar, valoarea normală s-a stabilit pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale tipului vizat.
(38)
În cazul în care toate tipurile de produs se vindeau în pierdere, s-a considerat că acestea nu se vindeau în cadrul unor operațiuni comerciale normale.
(39)
Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, Comisia a determinat o valoare normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(40)
Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți vizați din vânzările interne de produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. După caz, costurile de fabricație și costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale comunicate au fost ajustate înainte de a fi folosite pentru a vedea dacă vânzările fuseseră efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.
4.1.2. Prețul de export
(41)
În toate cazurile în care produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din Uniune, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețurilor de export plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(42)
În cazul în care vânzările s-au efectuat prin intermediul unui importator afiliat, prețul s-a stabilit pe baza prețului primei revânzări a produselor importate practicat față de clienți independenți, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. În aceste cazuri, s-au efectuat ajustări pentru toate costurile suportate între import și revânzare, inclusiv taxe vamale și taxe, precum și pentru o marjă rezonabilă a cheltuielilor de desfacere, a cheltuielilor administrative și a altor cheltuieli generale și a profiturilor. S-au utilizat cheltuielile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale ale importatorului afiliat și s-a stabilit o marjă rezonabilă de profit pe baza celei constatate de anchetă pentru importatorul independent al produsului în cauză.
4.1.3. Comparația
(43)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat pe baza nivelului franco fabrică.
(44)
În scopul asigurării unei comparații juste între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare au fost acordate în toate cazurile în care s-a constatat că sunt rezonabile, precise și susținute de elemente de probă verificate.
4.1.4. Marja de dumping
(45)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping pentru fiecare producător-exportator cooperant s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul la export mediu ponderat.
4.2. RPC
4.2.1. Evaluarea TEP
(46)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală este determinată în conformitate cu alineatele (1)-(6) ale articolului menționat, pentru acei producători-exportatori despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(47)
Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:
1.
deciziile comerciale și costurile sunt rezultatul condițiilor de piață, fără o intervenție semnificativă a statului; costurile achizițiilor majore reflectă în mod considerabil valorile pieței;
2.
firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care sunt auditate independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „IAS”) și se aplică în toate scopurile;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.
(48)
Toate societățile care au participat la eșantion au cerut TEP și au răspuns la formularul de cerere a TEP în termenele stabilite. Comisia a căutat și a verificat, la sediile societăților în cauză, toate informațiile furnizate în formularele de cerere și toate celelalte informații considerate necesare.
(49)
De asemenea, verificarea a stabilit că cei doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion nu îndeplinesc cerințele criteriilor pentru acordarea TEP stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(50)
În mod special, un producător-exportator inclus în eșantion nu a îndeplinit cerințele criteriilor 1-3. În primul rând, acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, de exemplu obligația de a vinde un anumit volum de produs în cauză pe piața internă. În al doilea rând, acesta nu a putut demonstra că evidențele sale contabile au fost auditate în conformitate cu IAS. Ancheta a demonstrat mai multe inconsecvențe și deficiențe în contabilitatea solicitantului și a identificat anumite încălcări ale principiilor IAS. În sfârșit, s-au observat denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor.
(51)
Celălalt producător-exportator inclus în eșantion nu a putut demonstra că îndeplinește criteriile 1 și 3. Acesta nu a putut demonstra că deciziile sale erau luate ca răspuns la semnalele pieței și fără o intervenție semnificativă din partea statului, deoarece s-a constatat existența unor restricții în ceea ce privește activitățile sale de vânzare, similare cu cele identificate anterior în considerentul 50 și, de asemenea, în pofida existenței unei certificări din partea statului, s-a constatat că o parte a capitalului său nu era subscrisă. S-au observat, de asemenea, o serie de denaturări moștenite de la sistemul anterior de economie planificată, sub forma unor evaluări necorespunzătoare ale dreptului de utilizare a terenurilor.
(52)
Un producător-exportator inclus în eșantion a demonstrat că îndeplinește toate criteriile articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și i s-a putut acorda TEP.
4.2.2. Tratamentul individual (TI)
(53)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea TI.
(54)
Pe scurt și numai în scopul unei consultări mai ușoare, aceste criterii sunt descrise în continuare:
1.
în cazul unor întreprinderi controlate total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
2.
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
3.
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private. Funcționarii publici care fac parte din consiliul de administrație sau care dețin funcții cheie de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;
4.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
5.
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(55)
Producătorii-exportatori incluși în eșantion care nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP au solicitat și acordarea TI, în cazul în care nu li se acordă TEP.
(56)
Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit, cu titlu provizoriu, că următorii doi producători-exportatori din RPC incluși în eșantion îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd;
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Țara analogă
(57)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, în economiile în tranziție, pentru producătorii-exportatori cărora nu li se acordă TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii calculate într-o țară terță cu economie de piață (denumită în continuare „țară analogă”).
(58)
În avizul de inițiere, Statele Unite ale Americii au fost propuse în calitate de țară analogă adecvată în vederea stabilirii valorii normale pentru RPC. Comisia a invitat toate părțile interesate să prezinte observații în acest sens.
(59)
Un mare număr de părți au obiectat față de această propunere și au sugerat folosirea Taiwanului sau a Coreei, deoarece au afirmat că aceste țări sunt mai adecvate. Argumentele relevante aduse au fost:
(a)
procesele de producție și costurile din SUA diferă semnificativ de cele din RPC din cauză că utilajele folosite în SUA sunt vechi și depășite, în timp ce echipamentul folosit de majoritatea producătorilor chinezi este modern și bazat pe cea mai recentă tehnologie. Majoritatea producătorilor-exportatori chinezi, taiwanezi și coreeni folosesc tehnologia de producție recentă într-o singură fază, ceea ce îi face mai eficienți decât omologii lor americani;
(b)
faptul că exportatorii taiwanezi și coreeni erau acuzați de dumping este irelevant în alegerea unei țări analoge potrivite;
(c)
reclamanții au societăți afiliate în SUA și nu ar fi adecvat ca valoarea normală să se calculeze pe baza informațiilor furnizate de aceste societăți afiliate;
(d)
condițiile de concurență din SUA diferă de cele existente în RPC. Piața SUA este practic monopolizată de un singur producător în timp ce Taiwan și Coreea au un număr mare de producători interni, așa cum este cazul și în RPC.
(60)
Comisia a examinat observațiile de mai sus și a considerat că sunt în general valabile în ceea ce privește alegerea unei țări analoge. S-a investigat în continuare dacă Taiwan sau Coreea s-ar putea califica drept posibile țări terțe cu economie de piață în sensul stabilirii valorii normale pentru RPC.
(61)
Ancheta a demonstrat în mod special că Taiwan are un grad de comparabilitate mai mare la produsul final cu RPC. S-a remarcat că producătorii-exportatori din Taiwan sunt prezenți și în RPC cu producători afiliați și că operează practic în condiții similare în ambele țări.
(62)
Pe această bază s-a considerat mai adecvată folosirea Taiwanului drept țară analogă pentru stabilirea valorii normale pentru RPC în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(63)
Ca urmare a alegerii Taiwanului drept țară analogă, s-a calculat valoarea normală pe baza datelor verificate la sediile producătorilor-exportatori taiwanezi care au cooperat pe deplin cu ancheta. Valoarea normală s-a bazat pe prețul plătit sau care urmează să fie plătit pentru vânzările realizate pe piața internă a Taiwanului pentru tipuri comparabile de produs, dacă s-a constatat că acestea se fabrică în cantități reprezentație și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Acesta a fost cazul mai multor tipuri de produs exportate.
4.2.4. Valoarea normală
4.2.4.1. Producătorul-exportator inclus în eșantion căruia i s-a acordat TEP
(64)
S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne ale producătorului-exportator căruia i s-a acordat TEP s-au realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(65)
Pentru tipurile de produs care nu s-au vândut în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu s-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală s-a determinat conform celor stabilite anterior în considerentul 40.
4.2.4.2. Producătorii-exportatori incluși în eșantion cărora nu li s-a acordat TEP
(66)
După cum s-a menționat anterior în considerentele 57-63, valoarea normală pentru producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP trebuie stabilită pe baza prețului sau pe baza valorii determinate într-o țară terță cu economie de piață, în acest caz, Taiwan.
(67)
Pentru celelalte tipuri de produse exportate, care fie că nu s-au vândut în cursul unor operațiuni comerciale normale în Taiwan, fie că producătorii taiwanezi nu le-au vândut în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.
4.2.5. Prețul de export
(68)
Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite.
4.2.6. Comparația
(69)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri, rabaturi și fiscalitate indirectă.
4.2.7. Marjele de dumping
4.2.7.1. Pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion
(70)
Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat corespunzător tipului de produs în cauză, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.
(71)
Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră a Uniunii înainte de vămuire, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping provizorie
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Pentru alți producători-exportatori care au cooperat
(72)
Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion, s-a calculat în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Această marjă s-a stabilit pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, fără a se ține seama de marja producătorului-exportator cu o marjă de dumping zero. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion s-a stabilit cu titlu provizoriu la 8,9 %.
(73)
În ceea ce privește toți ceilalți exportatori din RPC, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a făcut o comparație între cantitățile totale exportate indicate în răspunsurile la formularul de eșantionare primite din partea tuturor producătorilor-exportatori cooperanți și importurile totale din RPC, obținute din statisticile Eurostat privind importurile. Procentul de cooperare constatat este de 100 %. Pe această bază, s-a considerat că nivelul de cooperare este ridicat și s-a considerat, prin urmare, că trebuie să se stabilească marja de dumping pentru producătorii-exportatori necooperanți la cel mai înalt nivel stabilit pentru producătorii exportatori incluși în eșantion.
(74)
Pe această bază, marja de dumping la nivel național s-a stabilit provizoriu la 9,3 %.
4.3. Coreea
4.3.1. Valoarea normală
(75)
S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale tuturor celor patru societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Coreei, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(76)
Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Toate cele patru societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.
4.3.2. Prețul de export
(77)
O parte a vânzărilor la export ale unui producător-exportator s-au realizat direct către un importator afiliat din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază pe baza prețurilor de revânzare ale produselor, practicate față de primul cumpărător independent și în conformitate cu metodologia descrisă anterior în considerentul 42.
(78)
Celelalte exporturi de produs în cauză realizate de producătorul-exportator menționat și toate vânzările la export ale celorlalți trei producători-exportatori s-au realizat direct către clienți independenți din Uniune. În ceea ce privește vânzările respective, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
4.3.3. Comparația
(79)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit și pentru comisioane.
(80)
Toate cele patru societăți anchetate au cerut o ajustare corespunzătoare impozitării la import, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, pe motiv că produsul similar ar avea deja incluse în preț taxele de import atunci când este destinat consumului în țara exportatoare, dar acestea nu sunt percepute sau sunt rambursate atunci când produsul se vinde la export către Uniune.
(81)
S-a considerat că această solicitare este nefondată, deoarece niciuna dintre cele patru societăți nu a reușit să demonstreze că taxele de import rambursate societăților erau legate de exporturile de produs în cauză către Uniune.
4.3.4. Marjele de dumping
(82)
Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător.
(83)
Pe această bază, s-a constatat că marjele de dumping exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, pentru toți producătorii-exportatori în cauză din Coreea erau sub pragul de minimis de 2 % în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(84)
Ar trebui remarcat că cei patru producători-exportatori coreeni reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică adoptarea de măsuri antidumping la importurile originare din Coreea.
(85)
În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Coreei.
4.4. Taiwan
4.4.1. Valoarea normală
(86)
S-a constatat că majoritatea vânzărilor interne de tipuri de produse vândute la export ale celor două societăți anchetate s-a realizat în cantități reprezentative și în cadrul operațiunilor comerciale normale. Valoarea normală pentru aceste tipuri de produs s-a bazat pe prețurile efective plătite sau care urmează să fie plătite în decursul perioadei de anchetă de către clienți independenți pe piața internă a Taiwanului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(87)
Pentru tipurile de produs care nu au fost vândute în cadrul unor operațiuni comerciale normale, precum și pentru cele care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă, valoarea normală a trebuit să fie determinată. Ambele societăți anchetate au avut vânzări interne de anumite tipuri de produs care nu s-au făcut în cantități reprezentative sau în cursul unor operațiuni comerciale obișnuite. În aceste cazuri, valoarea normală s-a determinat pe bazele stabilite anterior în considerentul 40.
4.4.2. Prețul de export
(88)
Toate vânzările de produs în cauză realizate de către cei doi producători-exportatori cooperanți pe piața Uniunii s-au făcut direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite.
4.4.3. Comparația
(89)
În vederea asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea lor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, tuturor producătorilor-exportatori care au făcut obiectul anchetei li s-au acordat ajustări, în cazul în care erau aplicabile și justificate, pentru diferențele de cheltuieli de transport, de navlu, de asigurare, de costuri de manipulare, încărcare și costuri accesorii, de costuri de ambalare, de costuri de credit, pentru comisioane, reduceri și rabaturi.
4.4.4. Marjele de dumping
(90)
Conform dispozițiilor de la articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, pentru fiecare societate, valoarea normală medie ponderată stabilită pentru fiecare tip de produs s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat pentru fiecare tip de produs corespunzător.
(91)
Pe această bază, marjele de dumping, exprimate ca procent din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, se stabilesc după cum urmează:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %;
-
Shinkong Corporation
de minimis;
(92)
Privind importurile originare din Taiwan, ar trebui remarcat că cei doi producători-exportatori cooperanți reprezintă integralitatea exporturilor originare din țara respectivă prin comparație cu datele de import Eurostat. S-a stabilit o marjă națională de dumping pentru Taiwan. S-a constatat că această marjă națională de dumping era inferioară pragului de minimis de 2 % stabilit la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-a concluzionat provizoriu că nu se justifică impunerea de măsuri antidumping la importurile originare din Taiwan.
(93)
În cazul în care aceste constatări vor fi confirmate ulterior, procedura va fi închisă în cazul Taiwanului.
5. INDUSTRIA DIN UNIUNE
5.1. Producția la nivelul Uniunii
(94)
S-au utilizat în scopul stabilirii producției totale la nivelul Uniunii toate informațiile disponibile cu privire la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în plângere și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei.
(95)
Pe această bază, producția totală la nivelul Uniunii s-a estimat la aproximativ 121 000 de tone în decursul PA. Această valoare a inclus producția tuturor producătorilor din Uniune care s-au făcut cunoscuți și producția estimată a producătorilor care nu s-au manifestat în cursul procedurii (denumiți în continuare „producători silențioși”). În absența oricăror alte informații, pentru stabilirea producției și a consumului la nivelul Uniunii, s-au utilizat datele indicate în plângere în privința producătorilor silențioși. Producătorii silențioși dețineau, în cursul PA, aproximativ 22 % din producția totală la nivelul Uniunii. Niciunul dintre producătorii cunoscuți din Uniune nu au fost neutri sau nu s-au opus la deschiderea anchetei.
(96)
Volumul producției realizate de producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea s-a ridicat la 94 000 de tone în cursul PA, reprezentând, prin urmare, aproximativ 78 % din totalul producției estimate la nivelul Uniunii.
5.2. Definiția industriei din Uniune
(97)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 96, ancheta a arătat că producătorii din Uniune care au sprijinit plângerea și au acceptat să coopereze la anchetă au reprezentat aproximativ 78 % din totalul producției la nivelul Uniunii în cursul PA. Se consideră, prin urmare, că acești producători constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
6. PREJUDICIUL
6.1. Consumul la nivelul Uniunii
(98)
Consumul s-a stabilit pe baza importurilor totale, conform datelor Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, inclusiv o estimare a vânzărilor producătorilor silențioși.
(99)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 95, în lipsa oricărei alte informații privind producția și vânzările de FMR ale producătorilor silențioși în cursul perioadei examinate, s-au folosit datele privitoare la acești producători furnizate în plângere.
Tabelul 1
Consumul la nivelul Uniunii
2005
2006
2007
2008
PA
Tone
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indice
100
106
120
109
93
Sursa: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.
(100)
Pe ansamblu, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 7 % în perioada examinată. S-a constatat o primă creștere a consumului cu 20 % între 2005 și 2007, după care acesta a scăzut cu 22 % între 2007 și PA. Scăderea consumului în 2008 și PA s-a produs din cauza unei cereri scăzute, mai ales în cea de a doua jumătate a anului 2008, ca urmare a crizei economice.
6.2. Importurile în Uniune din țările vizate
6.2.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor din țările vizate
(101)
Comisia a examinat dacă importurile de FMR din RPC, Coreea și Taiwan ar trebui să facă obiectul unei evaluări cumulative, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(102)
Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA.
(103)
Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că efectul importurilor din Coreea și Taiwan nu ar trebui cumulate cu importurile din RPC care fac obiectul unui dumping.
6.2.2. Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
(104)
Trebuie remarcat faptul că s-a constatat că un producător-exportator din RPC care a fost inclus în eșantion nu și-a introdus produsele pe piața Uniunii prin dumping. În consecință, exporturile acestuia ar trebui excluse din analiza referitoare la evoluția importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii.
(105)
Cu toate acestea, pentru a evita posibilitatea divulgării unor date comerciale sensibile referitoare la producătorul sus-menționat, s-a considerat adecvat, din motive de confidențialitate, să nu se excludă datele exportatorului cu privire la care s-a constatat că nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii din datele disponibile public prezentate în continuare, cum ar fi cele Eurostat.
(106)
Prin urmare, primul tabel de mai jos cuprinde toate importurile de FMR originare din RPC, în timp ce cel de al doilea tabel prezintă, sub formă de indici, datele referitoare la importurile care fac obiectul unui dumping pe piața Uniunii, în cursul perioadei examinate.
Tabelul 2a
Importuri totale din RPC
2005
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indice
100
147
261
317
301
Cotă de piață
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indice
100
139
217
291
323
Prețuri (EUR/tonă)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indice
100
87
81
84
83
Sursa: Eurostat.
(107)
Volumul importurilor totale din RPC a crescut dramatic de trei ori pe parcursul perioadei examinate, în timp ce prețul mediu al importurilor a scăzut cu 17 %. În consecință, cota de piață a importurilor a crescut semnificativ de la 7,3 % în 2005 la 23,6 % în PA. Ancheta a arătat că volumul importurilor din RPC a crescut cu 15 % chiar și în perioada dintre 2007 și PA, când consumul a scăzut cu 22 %, ceea ce a dus la o creștere de 7,7 puncte procentuale în cota de piață.
6.2.2.1. Volumul, prețul și cota de piață pentru importurile care fac obiectul unui dumping
Tabelul 2b
Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008
PA
Importuri (tone)
Indice
100
240
582
728
714
Cotă de piață
Indice
100
227
485
667
768
Prețuri (EUR/tonă)
Indice
100
67
61
63
61
Sursa: Eurostat și răspunsurile la chestionare.
(108)
Volumele importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, ducând la o creștere de peste șapte ori a cotei de piață a acestora. În plus, ancheta a arătat că, în ciuda scăderii consumului în perioada între 2007 și PA, importurile care au făcut obiectul unui dumping au câștigat o cotă de piață considerabilă pe parcursul PA.
(109)
Prețurile medii ale importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping au prezentat o scădere cu 39 % în decursul perioadei examinate, subcotând prețurile industriei din Uniune pe parcursul PA, după cum se explică în continuare în considerentul 112.
6.2.2.2. Subcotarea prețurilor
(110)
În sensul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria din Uniune în ceea ce privește clienții independenți pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din RPC către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător în ceea ce privește taxele vamale existente și costurile posterioare importului.
(111)
Cooperarea din partea exportatorilor chinezi a fost de nivel ridicat și a acoperit 69 % din volumul total al exporturilor din RPC în Uniune în decursul PA. Având în vedere că s-a constatat că un producător-exportator chinez nu a practicat dumpingul pe piața Uniunii, importurile acestuia nu au fost luate în considerare în sensul analizei subcotării prețurilor.
(112)
Comparația a arătat că, în cursul PA, produsul vizat, care a făcut obiectul unui dumping, originar din RPC și vândut în Uniune, a subcotat prețurile industriei din Uniune cu 24,2 %.
6.3. Situația economică a industriei din Uniune
6.3.1. Observații preliminare
(113)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei din Uniune din anul 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă.
6.3.2. Producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității
Tabelul 3
2005
2006
2007
2008
PA
Producție (tone)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indice
100
100
99
86
64
Capacitate (tone)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indice
100
100
100
97
90
Utilizarea capacității
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indice
100
100
100
88
72
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(114)
După cum se arată în tabelul de mai sus, producția industriei din Uniune a scăzut cu 36 % în decursul perioadei examinate. Ar trebui remarcat că, deși consumul în Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, producția industriei din Uniune a rămas stabilă pe parcursul perioadei respective, în condițiile în care scăzuse semnificativ între 2007 și PA, în conformitate cu scăderea consumului în Uniune.
(115)
Industria din Uniune și-a redus capacitatea de producție la aproximativ 144 000 de tone în decursul PA. Cu toate acestea, ținând cont de stagnarea vânzărilor și scăderea volumelor de producție, utilizarea capacității disponibile a scăzut de la 91 % în 2005 la 65 % în PA. Principala scădere a avut loc în perioada dintre 2007 și PA.
6.3.3. Volumul vânzărilor și cota de piață
(116)
Cifrele de vânzări din tabelul de mai jos se referă la volumul vândut primului client independent pe piața Uniunii.
Tabelul 4
2005
2006
2007
2008
PA
Volumul vânzărilor (în tone)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indice
100
101
104
88
71
Cotă de piață
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indice
100
95
87
81
77
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(117)
În timp ce consumul în Uniune a crescut cu 20 % în 2005 și 2007, volumul vânzărilor de produs în cauză realizate de industria din Uniune către clienți independenți pe piața Uniunii a crescut cu numai 4 %. Aceasta înseamnă că industria din Uniune nu a putut să beneficieze de creșterea consumului în perioada respectivă. Mai mult, pentru restul perioadei examinate, în timp ce consumul din Uniune a scăzut cu 22 %, volumul de vânzări al industriei din Uniune a scăzut și mai mult, cu 31 %. În consecință, volumul vânzărilor industriei din Uniune a scăzut continuu și semnificativ, iar pierderea de cotă de piață a atins 11,9 puncte procentuale în decursul perioadei examinate.
6.3.4. Prețurile unitare medii ale industriei din Uniune
(118)
Prețurile de vânzare medii franco fabrică ale industriei din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii au scăzut cu 9 % pe parcursul perioadei examinate. Principala scădere a avut loc între 2007 și PA, în același timp cu creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, în pofida creșterii prețurilor pentru materiile prime, industria din Uniune a trebuit să scadă prețurile de vânzare, mai ales în decursul PA.
Tabelul 5
2005
2006
2007
2008
PA
Preț mediu (EUR/tonă)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indice
100
100
99
97
91
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(119)
Într-adevăr, s-a constatat o creștere a costului mediu de producție al industriei din Uniune cu 6 % între 2005 și PA. Aceasta s-a produs în principal din cauza creșterii de preț a granulelor din PET, care reprezintă principala materie primă utilizată în producția de FMR. Prețul mediu al granulelor din PET a crescut cu 12 % între 2005 și 2008, după care a scăzut la un nivel egal cu cel din 2005. Cu toate acestea, în aceeași perioadă, industria din Uniune a fost obligată să își mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping. În consecință, prețurile de vânzare ale industriei din Uniune au fost în mod semnificativ sub costuri în decursul PA.
6.3.5. Stocurile
(120)
Stocurile au reprezentat aproximativ 15 % din volumul producției în PA. Industria din Uniune și-a redus nivelul stocurilor cu 9 % în decursul perioadei examinate, mai ales între 2007 și PA. Cu toate acestea, această scădere a stocurilor ar trebui privită prin prisma nivelului mai scăzut de activitate ca urmare a reducerii extinderii industriei din Uniune.
Tabelul 6
2005
2006
2007
2008
PA
Stocuri (tone)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indice
100
112
116
112
91
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
6.3.6. Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea
Tabelul 7
2005
2006
2007
2008
PA
Ocuparea forței de muncă - echivalent normă întreagă (ENI)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indice
100
99
96
87
77
Costul forței de muncă (EUR/ENI)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indice
100
102
102
118
106
Productivitatea (unități/ENI)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indice
100
101
102
99
84
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(121)
Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus substanțial cu 23 % în decursul perioadei examinate. Scăderea de productivitate ar trebui privită prin prisma naturii generale a reducerii activităților, atunci când scăderea numărului angajaților urmează numai la un anumit interval de timp după scăderea producției. Cu privire la costurile cu forța de muncă, acestea cresc ușor cu 6 % pe parcursul perioadei examinate.
6.3.7. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capitalurile
Tabelul 8
2005
2006
2007
2008
PA
Rentabilitatea
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indice
100
-22
-37
- 378
- 438
Flux de lichidități (în mii de euro)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indice
100
-9
5
- 120
- 141
Investiții (în mii de euro)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indice
100
49
123
19
11
Randamentul investițiilor
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indice
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(122)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări. Pe parcursul perioadei examinate, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut dramatic de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA. Deși consumul în Uniune a prezentat o tendință crescătoare între 2005 și 2007, industria din Uniune nu a putut beneficia de această evoluție favorabilă din cauza importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping.
(123)
Tendința indicată de fluxul de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția rentabilității. În consecință, fluxul de lichidități prezintă o scădere substanțială în decursul perioadei examinate. Aceleași observații pot fi făcute referitor la rentabilitatea investițiilor, care a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei examinate.
(124)
Ca urmare a celor de mai sus, capacitatea industriei din Uniune de a investi a devenit limitată, ținând cont de deteriorarea semnificativă a fluxului de lichidități în decursul perioadei examinate. În consecință, investițiile au scăzut cu 89 % în decursul perioadei examinate.
6.3.8. Creșterea
(125)
În timp ce consumul din Uniune a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, industria din Uniune a reușit să crească volumul vânzărilor acesteia pe piața Uniunii cu numai 4 %, ceea ce a împiedicat-o să profite de extinderea consumului în Uniune. Dacă se examinează evoluția pe parcursul perioadei examinate, scăderea de 29 % a volumului de vânzări al industriei din Uniune a fost cu mult mai pronunțată decât scăderea de 7 % a consumului din Uniune. În consecință, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, la rândul său, semnificativ, cu 12 puncte procentuale în cursul aceleiași perioade.
6.3.9. Amploarea marjei de dumping efective
(126)
Marjele de dumping pentru RPC specificate anterior în secțiunea privitoare la dumping se situează deasupra nivelului de minimis. Date fiind volumele și prețurile importurilor care au făcut obiectul dumpingului, impactul marjelor de dumping efective nu poate fi considerat neglijabil.
6.4. Concluzii privind prejudiciul
(127)
Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, de exemplu producția (- 36 %), utilizarea capacităților (- 28 %), volumul vânzărilor către clienți independenți pe piața Uniunii (- 29 %), cota de piață (- 12 puncte procentuale) și productivitatea (- 16 %), s-au degradat în decursul perioadei examinate. În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități (- 241 %) și rentabilitatea (- 16,3 puncte procentuale) au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că posibilitatea industriei din Uniune de a mobiliza capitaluri a fost, de asemenea, compromisă, în mod special în decursul PA.
(128)
S-a constatat că principalele pierderi suferite în perioada dintre 2008 și PA când, în pofida unei scăderi semnificative a consumului din Uniune, importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au rămas prezente în volum mare pe piața Uniunii, subcotând prețurile industriei din Uniune cu peste 24 % în PA.
(129)
Ancheta a arătat, de asemenea, că cel mai înalt nivel al costului de producție al industriei din Uniune a fost atins în 2008, mai ales din cauza creșterii rapide a prețurilor principalei materii prime. În decursul PA, industria din Uniune a reușit să-și mențină și să-și controleze costul de producție cu eforturi de raționalizare și din cauza scăderii prețurilor granulelor din PET care a avut loc mai ales în cea de a doua jumătate a PA. Cu toate acestea, ținând cont de subcotarea semnificativă a prețurilor practicată de către exportatorii chinezi în decursul PA, industria Uniunii nu s-a aflat în postura de a crește prețurile de vânzare la un nivel care i-ar fi acoperit costurile. Aceasta a dus la o deteriorare semnificativă a situației financiare a acesteia în decursul PA.
(130)
Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
7. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
7.1. Introducere
(131)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originare din RPC au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca importante. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
7.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(132)
Ancheta a arătat că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au crescut dramatic pe parcursul perioadei examinate, crescându-și cota pe piața Uniunii de peste șapte ori între 2005 și PA. S-a constatat, de asemenea, că în perioada dintre 2008 și PA, când consumul în Uniune a scăzut cu aproximativ 15 %, volumul importurilor care au făcut obiectul unui dumping din RPC a rămas ridicat și cota de piață a acestora chiar a crescut cu 15 %.
(133)
În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a suferit o scădere semnificativă de 29 % în volumul său de vânzări și, în consecință, a pierdut aproape 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 51,1 % la 39,2 %. În perioada dintre 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu două puncte procentuale, în timp ce cea a importurilor chinezești care au făcut obiectul unui dumping a crescut, în pofida scăderii cererii pe piața Uniunii.
(134)
În ceea ce privește prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, acestea au scăzut cu 39 % în decursul perioadei examinate și au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. În consecință, industria din Uniune nu a putut să introducă o creștere a prețurilor practicate pentru a compensa creșterea prețurilor materiilor prime. Ca rezultat, profitabilitatea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut, după cum s-a explicat anterior în considerentul 122, de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA.
(135)
Ancheta a mai arătat că volumele sporite de importuri la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra pieței în general prin deprecierea prețurilor.
(136)
Prin urmare, se consideră că presiunea continuă exercitată de importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping pe piața Uniunii nu a permis industriei din Uniune să-și adapteze prețurile sale de vânzare la costurile crescute ale materiilor prime, în special în 2008, când prețurile deșeurilor de metal au atins un nivel maxim. Aceasta explică pierderea cotei de piață și pierderea de rentabilitate a industriei din Uniune.
(137)
Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează provizoriu că înregistrarea unei creșteri rapide a importurilor din RPC, la un preț scăzut și care fac obiectul unui dumping, a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din Uniune.
7.3. Efectul altor factori
7.3.1. Evoluția cererii pe piața Uniunii
(138)
După cum s-a menționat anterior în considerentul 100, consumul de FMR din Uniune a crescut mai întâi între 2005 și 2007, după care a scăzut între 2008 și PA. În decursul perioadei examinate, industria din Uniune a pierdut o parte semnificativă a cotei sale de piață. Deși nu se poate exclude ideea că această evoluție negativă a consumului din Uniune între 2008 și PA ar fi putut avea un impact negativ asupra situației industriei din Uniune, merită remarcat că exportatorii chinezi au reușit în același timp să își crească cota de piață. În consecință, se consideră că deteriorarea situației economice a industriei comunitare nu se poate explica prin scăderea cererii, ci s-a produs în principal din cauza creșterii importurilor din RPC care au făcut obiectul unui dumping și din cauza subcotării practicate de exportatorii chinezi.
7.3.2. Prețurile materiei prime
(139)
Prețurile materiei prime, în principal granule din PET, au crescut semnificativ între 2005 și 2008, după care au crescut în cea de a doua jumătate a PA și au atins un nivel egal cu cel al anului 2005 spre finalul PA.
(140)
Ancheta a confirmat că, pentru producerea FMR, costurile de producție ale industriei din Uniune au urmat aceeași tendință cu cea a evoluției prețurilor materiei prime și au crescut cu 6 % în decursul întregii perioade examinate. Cu toate acestea, într-o piață guvernată de condiții comerciale autentice, și anume în absența dumpingului prejudiciabil, poate fi de așteptat ca prețurile să se adapteze în mod regulat pentru a reflecta evoluția diferitelor componente ale costului de producție. Acest lucru nu s-a întâmplat în cazul de față. Într-adevăr, industria din Uniune a fost obligată să-și mențină prețurile de vânzare la un nivel scăzut pentru a concura cu importurile la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, ceea ce a dus la o scădere semnificativă a rentabilității sale. În consecință, se concluzionează provizoriu că subcotarea practicată de exportatorii chinezi a depreciat prețurile pe piața Uniunii și a împiedicat industria din Uniune să își crească prețurile de vânzare pentru a-și acoperi costurile.
7.3.3. Producția captivă a industriei din Uniune
(141)
Ancheta a arătat că numai un producător din Uniune care a cooperat cu ancheta era integrat vertical și că producția captivă se utiliza pentru transformarea ulterioară în produse cu valoare adăugată în industria în aval. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă de producție legată de aceste produse în aval. Într-adevăr, utilizarea captivă a rămas stabilă pe parcursul perioadei examinate și a reprezentat aproximativ 7 % din volumul producției.
(142)
Pe această bază, s-a considerat că producția captivă a industriei din Uniune nu a contribuit la deteriorarea situației sale financiare, în special în cursul PA.
7.3.4. Performanța la export a industriei din Uniune
(143)
Deși analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate s-a concentrat pe situația industriei din Uniune pe piața Uniunii, s-au examinat rezultatele acesteia la export pentru a se determina dacă acestea ar putea constitui un alt factor susceptibil să explice prejudiciul constatat. Analiza a arătat că vânzările la export realizate de industria din Uniune către părți independente au rămas modeste (circa 3 %) pe parcursul perioadei luate în considerare. Scăderea volumului de vânzări la export, de la aproximativ 18 000 tone în 2005 la aproximativ 7 000 tone în cursul PA, poate fi explicată prin scăderea producției în cursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, prețul la export a fost superior prețului facturat de industria din Uniune clienților săi pe piața Uniunii. Din acest motiv, s-a considerat că scăderea volumului exporturilor nu poate explica nivelul prejudiciului suferit de industria din Uniune și, în special, scăderea semnificativă a rentabilității în cursul PA.
7.3.5. Importurile din alte țări terțe
(144)
Tendințele volumului importurilor și ale prețurilor din alte țări terțe între 2005 și PA au fost după cum urmează:
Tabelul 9
Alte țări terțe
2005
2006
2007
2008
PA
Importuri (tone)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indice
100
101
97
72
55
Cotă de piață
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indice
100
96
81
66
59
Preț (EUR/tonă)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indice
100
102
98
99
98
Sursa: Eurostat.
(145)
Principalele patru dintre celelalte țări terțe care exportă FMR către Uniune sunt Elveția, Belarus, Japonia și Thailanda. După cum arată tabelul de mai sus, volumul combinat al importurilor din aceste țări a fost relativ scăzut în raport cu consumul din Uniune și a scăzut cu 45 % pe parcursul perioadei examinate. Prețurile medii de import au rămas stabile și relativ ridicate în decursul PA.
(146)
Pe baza constatărilor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din aceste țări terțe nu au contribuit la prejudiciul important suferit de industria din Uniune.
7.3.6. Importurile din Coreea și Taiwan
(147)
Privind importurile din Taiwan și Coreea, după cum s-a menționat anterior, s-a evaluat provizoriu că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA. Aceste importuri sunt prezentate în continuare în tabelele 10 și 11:
Tabelul 10
Totalul importurilor din Coreea
2005
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indice
100
118
157
142
140
Cotă de piață
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indice
100
112
131
130
151
Prețuri (EUR/tonă)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indice
100
93
91
91
85
Sursa: Eurostat.
(148)
După cum se poate vedea din tabelul de mai sus, volumul importurilor din Coreea au urmat în general o tendință similară cu cea a consumului în decursul perioadei examinate. Volumul importurilor a crescut de la 17 542 tone în 2005 la 24 580 de tone în PA. Aceasta a dus la o creștere a cotei de piață a importurilor de la 7,9 % în 2005 la 11,9 % în PA. Merită remarcat, cu toate acestea, că volumul importurilor a scăzut substanțial între 2007 și sfârșitul PA.
(149)
Merită remarcat, de asemenea, că, în timp ce prețurile medii la import din Coreea au scăzut cu 15 % în decursul perioadei examinate, acestea au rămas mai mari decât prețurile medii la import din RPC pe parcursul aceleiași perioade.
Tabelul 11
Totalul importurilor din Taiwan
2005
2006
2007
2008
PA
Volum (tone)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indice
100
106
140
150
111
Cotă de piață
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indice
100
100
117
138
119
Prețuri (EUR/tonă)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indice
100
88
82
85
86
Sursa: Eurostat.
(150)
Privind importurile din Taiwan, acestea au crescut de la 7 343 tone în 2005 la 8 163 tone în PA, deci cu 11 %. În același timp, cota lor de piață a crescut ușor de la 3,3 % în 2005 la 4 % în PA. Ca și în cazul importurilor coreene, volumul importurilor taiwaneze a scăzut considerabil între 2007 și sfârșitul PA.
(151)
Prețurile medii la import din Taiwan au scăzut cu 14 % în decursul perioadei examinate, dar au rămas considerabil mai ridicate decât prețurile la import din RPC în decursul aceleiași perioade.
(152)
Pe baza celor de mai sus, nu se poate exclude ideea că importurile din Coreea și Taiwan ar fi putut contribui, într-o anumită măsură, la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, volumul importurilor și prețurile în decursul PA nu par să fie la un astfel de nivel încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
7.3.7. Alți producători din Uniune
(153)
Analiza datelor referitoare la piața Uniunii a sugerat că ceilalți producători din Uniune nu au câștigat în cota de piață pe parcursul perioadei examinate. Ancheta nu a scos în evidență nicio problemă deosebită în materie de concurență între producătorii din Uniune și niciun efect de denaturare a schimburilor comerciale care ar putea explica prejudiciul important constatat pentru industria Uniunii.
(154)
Pe baza celor prezentate anterior, s-a concluzionat în mod provizoriu că producătorii care nu au fost incluși în definiția industriei din Uniune nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune.
7.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(155)
Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei examinate, a existat o creștere substanțială, atât în volum, cât și în cota de piață, a importurilor la prețuri scăzute originare din RPC care au făcut obiectul unui dumping. În plus, s-a constatat că aceste importuri s-au realizat la prețuri de dumping inferioare prețurilor facturate de industria din Uniune pentru tipurile de produse similare pe piața Uniunii.
(156)
Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping a coincis cu o creștere generală a cererii în Uniune în decursul perioadei dintre 2005 și 2007, dar și cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune în decursul aceleiași perioade. Mai mult, între 2007 și PA când cererea pe piața Uniunii a scăzut, exportatorii chinezi au reușit să își crească cota de piață. În același timp, s-a observat o continuare a evoluției negative a cotei de piață a industriei din Uniune, precum și a principalilor indici ai situației economice a acesteia. Într-adevăr, pe parcursul perioadei examinate, creșterea importurilor la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping, care au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, a dus la o scădere a rentabilității industriei din Uniune cu peste 16 puncte procentuale, ceea ce a provocat pierderi importante în PA.
(157)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(158)
Având în vedere analiza menționată mai sus, care a evidențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
8. INTERESUL UNIUNII
8.1. Observație preliminară
(159)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase de a concluziona că nu este în interesul Uniunii să adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei Uniunii, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului vizat.
8.2. Industria din Uniune
(160)
Industria din Uniune este compusă din patru producători, stabiliți în diferite state membre ale Uniunii, care angajează direct peste 1 300 de oameni în producția produsului vizat.
(161)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping. Se reamintește că toți indicatorii de prejudiciu au prezentat o evoluție negativă pe parcursul perioadei examinate. În special, indicatorii prejudiciului referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități, rentabilitatea investițiilor și rentabilitatea au fost grav afectați. În absența măsurilor, este foarte probabil că deteriorarea situației economice a industriei din Uniune se va agrava.
(162)
Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile FMR pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin în parte cota de piață pierdută în cursul perioadei examinate, cu impact ulterior pozitiv asupra situației sale economice și a rentabilității sale.
(163)
Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea măsurilor antidumping provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC ar fi în interesul industriei din Uniune.
8.3. Importatorii
(164)
S-au trimis chestionare la zece importatori din Uniune. Numai doi importatori, stabiliți în Germania și Spania, reprezentând 15,4 % și, respectiv, 0,2 % din totalul importurilor din RPC, au cooperat cu ancheta. Privind primul importator, ancheta a arătat că acesta importa numai din RPC și că aproape întreaga sa cifră de afaceri era legată de produsul vizat. În cel mai rău caz, o taxă antidumping de 9 % ar duce la o scădere semnificativă a rentabilității acestui importator și societatea sa ar putea intra pe pierdere. Cu toate acestea, se consideră că importatorul ar putea transfera cel puțin o parte a creșterii costurilor către clienții săi, având în vedere poziția sa puternică pe piață în raport cu unii mari utilizatori. În plus, el s-ar putea orienta către alte surse de aprovizionare, cel puțin pe termen lung. Privind cel de al doilea importator, produsul vizat reprezintă numai o parte limitată a totalului afacerii sale (0-5 %) și, prin urmare, orice impact negativ al măsurilor propuse este probabil să fie neglijabil.
(165)
Pe baza informației disponibile, s-a concluzionat că, deși impunerea de măsuri antidumping provizorii ar avea un impact negativ asupra unuia dintre importatorii mai sus menționați, importatorul respectiv ar trebui să fie în situația de a transfera cel puțin o parte din creșterile de cost către clienții săi și/sau de a se orienta către alte surse de aprovizionare. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii nu ar trebui să aibă un impact negativ general semnificativ asupra importatorilor.
8.4. Utilizatorii
(166)
Utilizatorii de FMR s-au arătat puternic interesați de acest caz. Din cei 68 de utilizatori contactați, 33 au cooperat la anchetă. Acești utilizatori cooperanți reprezintă 25 % din totalul importurilor din RPC. Aceste societăți sunt stabilite pe întreg teritoriul Uniunii și sunt prezente în diferite sectoare industriale, de exemplu cel al pneurilor și al aplicațiilor pentru automobile, al frânghiilor și cel al aplicațiilor industriale.
(167)
Pentru claritate și având în vedere că impunerea de măsuri provizorii ar afecta utilizatorii în mod diferit în funcție de sectorul în care operează, impactul măsurilor asupra utilizatorilor s-a analizat prin gruparea acestora în sectoare industriale separate, conform descrierii de mai jos.
(168)
Privind utilizatorii prezenți în sectorul pneurilor, s-au primit patru răspunsuri la chestionare din partea producătorilor. Conform datelor furnizate de producătorii de pneuri, partea FMR în cadrul costurilor de producție ale unui pneu a fost relativ limitată, în medie sub 1 %, iar profitul mediu legat de fabricarea pneurilor s-a ridicat la aproximativ 2 %. S-a constatat că niciunul dintre utilizatorii cooperanți nu importa produsul vizat din RPC. Prin urmare, dacă s-ar impune taxe antidumping provizorii, se consideră că acești utilizatori nu ar trebui să fie afectați de măsurile asupra importurilor din RPC. În plus, dacă orice utilizator din acest sector importă din RPC, există mai multe surse alternative de aprovizionare.
(169)
Privind sectorul legat de industria automobilelor (în special în ceea ce privește producția de centuri de siguranță și airbaguri), s-au primit din partea utilizatorilor șase răspunsuri la chestionare. Aceste șase societăți au reprezentat 5 % din totalul importurilor de FMR din RPC în PA. În general, s-a constatat că, în medie, produsele la care se folosesc FMR reprezintă mai puțin de 4 % din cifra totală de afaceri a acestor societăți și că profitul mediu realizat în acest domeniu de activitate este de aproximativ 3 %. Mai mult, s-a constatat că cele șase societăți achiziționau FMR în principal de la producători din Uniune, în timp ce numai 11 % din achizițiile lor erau importate din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii asupra importurilor din RPC este puțin probabil să afecteze în mod serios sectorul legat de industria automobilelor, având în vedere că s-a constatat că aceste societăți erau profitabile și că RPC nu este principala lor sursă de aprovizionare.
(170)
Privind fabricile de frânghii, s-au primit trei răspunsuri la chestionare, reprezentând sub 1 % din totalul importurilor din RPC în PA. Procentul din industrie care folosește FMR a fost de aproximativ 18 % din totalul întreprinderilor acestora și marja medie de profit realizată în întreprinderea respectivă era de aproximativ 8 % în PA. Pe această bază, s-a estimat că impunerea de taxe antidumping provizorii asupra importurilor din RPC este probabil să le scadă marja de profit doar într-o mică măsură. Ancheta a arătat, de asemenea, că majoritatea importurilor (66 %) în decursul PA au fost din RPC, în timp ce 20 % au fost originare din Coreea. Prin urmare, dacă se impun măsuri, este puțin probabil ca acest sector să fie serios afectat, având în vedere că impactul asupra marjei de profit este limitat și că există alte surse de aprovizionare.
(171)
Unii producători de frânghii au afirmat că, având în vedere că FMR se folosesc în mod predominant în alte sectoare, de exemplu cel industrial sau al industriei automobilului, impunerea de măsuri antidumping ar duce la o lipsă de disponibilitate a tipurilor de FMR folosite de fabricanții de frânghii, având în vedere că producătorii din Uniune s-ar concentra mai întâi asupra piețelor importante și ar furniza sectoarele rămase numai în măsura existenței unei capacități suplimentare. Cu toate acestea, ar trebui remarcat că sunt disponibile alte surse de aprovizionare, inclusiv industria din Uniune, Coreea și Taiwan, precum și din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins.
(172)
Privind utilizatorii din cadrul sectorului aplicațiilor industriale, de exemplu acoperișuri, centuri, bice și textile industriale, în total s-au primit 19 răspunsuri la chestionare. Acești utilizatori au reprezentat 19 % din totalul importurilor din RPC în decursul PA. Pe baza informațiilor disponibile pentru acest sector, procentul din domeniul de activitate în care se folosește FMR reprezintă 64 % din totalul întreprinderii și profitul mediu realizat în această întreprindere este 13 %. Este probabil ca impactul taxelor antidumping să scadă numai într-o mică măsură marja medie de profit realizată în acest sector. Ancheta a arătat, de asemenea, că acești utilizatori achiziționau mai ales de la producători din Uniune și din RPC. Prin urmare, impunerea de măsuri asupra importurilor din RPC ar trebui să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra acestui sector, luând în considerare impactul limitat asupra marjei de profit și existența altor surse de aprovizionare.
(173)
Unii utilizatori au afirmat că, dacă se impun măsuri antidumping, acestea ar avea impact negativ asupra lor în două moduri. Ei au afirmat că nu numai că ar exista o lipsă de surse alternative disponibile, dar și că țările vizate ar trece de la exportul produsului vizat la exportul produselor de pe piața din aval.
(174)
Privind afirmația că nu vor exista surse alternative disponibile, se remarcă mai întâi că nu se vor impune măsuri provizorii împotriva importurilor din Coreea și Taiwan. Mai mult, după cum s-a menționat în considerentul 171, sunt disponibile alte surse de aprovizionare din alte țări terțe care nu fac obiectul măsurilor. În al doilea rând, privind aprovizionarea de către industria din Uniune, ancheta a indicat anumite neajunsuri în aprovizionarea din partea anumitor producători din Uniune pentru anumiți utilizatori. Cu toate acestea, analiza nu a evidențiat nicio probă conform căreia aceste neajunsuri ar avea loc regulat. Pe baza celor de mai sus și în special datorită existenței altor surse disponibile de aprovizionare, această afirmație a fost respinsă.
(175)
Privind afirmația că producătorii de FMR din țările vizate ar începe să exporte produse pe piața din aval, ar trebui remarcat că nu se vor impune măsuri provizorii asupra importurilor din Coreea și Taiwan. Prin urmare, chiar dacă exportatorii chinezi schimbă o parte din exporturile lor către piața din aval, se consideră că utilizatorii de FMR ar trebui să poată rămâne competitivi pentru ar putea în continuare să se aprovizioneze cu FMR de la alți furnizori care nu fac obiectul măsurilor. În consecință, acest argument a fost respins.
(176)
Ținând cont de cele de mai sus, chiar dacă este probabil ca unii dintre utilizatori să sufere un impact negativ din partea măsurilor asupra importurilor din RPC, impactul general asupra utilizatorilor din diferite sectoare industriale pare să fie limitat. Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile, este foarte probabil ca efectul măsurilor antidumping împotriva importurilor de FMR originare din RPC să nu aibă un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor produsului vizat.
8.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(177)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de FMR originare din RPC.
9. NEIMPUNEREA DE TAXE
(178)
Prin prisma constatărilor că marjele medii ponderate naționale de dumping pentru importurile originare din Coreea și Taiwan sunt de minimis, nu se impun taxe antidumping provizorii pentru importurile originare din aceste țări.
10. PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
10.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(179)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, cauzalitatea și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
(180)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(181)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze profitul înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzarea produsului similar în Uniune. Se consideră că profitul care ar putea fi obținut în absența importurilor care fac obiectul unui dumping ar trebui să se bazeze pe anul 2005, singurul an în care industria din Uniune a obținut profituri și în care importurile chinezești au fost mai puțin prezente pe piața Uniunii. Astfel, se consideră că o marjă de profit de 3 % din cifra de afaceri ar putea fi privită ca un minim adecvat pe care industria din Uniune l-ar putea atinge în absența dumpingului prejudiciabil.
(182)
Pe această bază, s-a calculat un preț neprejudiciabil al produsului similar pentru industria din Uniune. Acest preț neprejudiciabil a fost obținut adăugând marja de profit de 3 % menționată anterior la costul de producție.
(183)
Majorarea de preț necesară a fost apoi determinată prin compararea, pe tipuri de produse, a prețului de import mediu ponderat al producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion cu prețul neprejudiciabil al tipurilor de produse vândute de industria din Uniune pe piața Uniunii pe parcursul PA. Eventualele diferențe rezultând din această comparație au fost exprimate ca procent din valoarea CIF media de import a tipurilor de produse comparate.
10.2. Măsuri provizorii
(184)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru importurile originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.
(185)
Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(186)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei antidumping.
(187)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
(188)
Marjele de dumping și prejudiciu se stabilesc după cum urmează:
Societatea
Marja de dumping
Marja de prejudiciu
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
N/A
Societăți cooperante neincluse în eșantion
8,9 %
57,3 %
Toate celelalte societăți
9,3 %
57,6 %
11. INFORMAREA PĂRȚILOR
(189)
Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. În plus, trebuie menționat că observațiile privind instituirea de taxe antidumping făcute în scopul prezentului regulament sunt provizorii și ar putea fi necesară reexaminarea lor în scopul oricăror concluzii definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă provizorie antidumping asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, se stabilește după cum urmează pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate în continuare:
Societatea
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Societăți enumerate în anexă
8,9
A977
Toate celelalte societăți
9,3
A999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
(2) În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 1 iunie 2010.