ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 25. července 2012
o státní podpoře SA.23839 (C 44/2007) Poskytnuté Francií ve prospěch společnosti FagorBrandt
(oznámeno pod číslem C(2012) 5043)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/283/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 6. srpna 2007 oznámila Francie Komisi podporu na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt.
(2)
Dopisem ze dne 10. října 2007 oznámila Komise Francii své rozhodnutí zahájit ve věci této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“).
(3)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.
(4)
Komise obdržela připomínky od tří zúčastněných stran, a to od dvou konkurentů a od příjemce podpory. Společnost Electrolux předložila své připomínky dopisem ze dne 14. prosince 2007. Po jednání s útvary Komise dne 20. února 2008 tato společnost předložila dodatečné připomínky dopisy ze dne 26. února 2008 a ze dne 12. března 2008. Jedna konkurenční společnost, která si nepřeje uveřejnit svou totožnost, předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007 (4). Společnost FagorBrandt předložila své připomínky dopisem ze dne 17. prosince 2007. Komise předala uvedené připomínky Francii dopisy ze dne 15. ledna 2008 a 13. března 2008 s možností se k nim vyjádřit a obdržela její vyjádření dopisem ze dne 15. února 2008 a v dokumentu předloženém během jednání dne 18. března 2008 (viz bod odůvodnění č. 5).
(5)
Dopisem ze dne 13. listopadu 2007 oznámila Francie Komisi své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Dne 18. března 2008 proběhlo jednání mezi útvary Komise, francouzskými orgány a společností FagorBrandt. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisy ze dne 24. dubna 2008 a ze dne 7. května 2008. Druhé jednání se konalo za účasti stejných stran dne 12. června 2008. Po tomto jednání předložily francouzské orgány informace dopisem ze dne 9. července 2008. Dne 15. července 2008 si Komise vyžádala doplňkové informace, které francouzské orgány předložily dne 16. července 2008.
(6)
Dne 21. října 2008 přijala Komise kladné rozhodnutí doplněné podmínkami ve věci podpory na restrukturalizaci ve výši 31 milionů EUR poskytnuté společnosti FagorBrandt (5) (dále jen „rozhodnutí ze dne 21. října 2008“).
(7)
Toto rozhodnutí zrušil Tribunál dne 14. února 2012 (6) (dále jen „rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012“) z důvodu dvojího zjevně nesprávného posouzení: na jedné straně zohlednění neplatného vyrovnávacího opatření a na druhé straně chybějící analýzy kumulativního účinku na hospodářskou soutěž staré neslučitelné podpory poskytnuté italskými orgány (dále jen „italská podpora“), jež nebyla dosud vrácena, a schválené podpory.
(8)
Komise proto musí přijmout nové konečné rozhodnutí. V souladu s judikaturou Tribunálu (7) může Komise za tím účelem zohlednit pouze informace, které měla k dispozici v rozhodné době, tj. ke dni 21. října 2008 (viz oddíl 6.2.2 „Časový rámec analýzy“).
2. POPIS OPATŘENÍ
(9)
Dotčená podpora je podporou na restrukturalizaci. Předpokládaná výše podpory je 31 mil. EUR. Uvedenou částku poskytuje francouzské ministerstvo hospodářství, financí a zaměstnanosti. Příjemcem podpory je společnost FagorBrandt S.A., která vlastní řadu dceřiných společností, v jejichž rámci se provozují výrobní a prodejní činnosti.
(10)
Francouzské orgány uvádějí, že bez státní podpory by společnost FagorBrandt nebyla s dostupnými zdroji schopna čelit svým potížím. Podle Francie umožní přímá podpora ve výši 31 mil. EUR financovat polovinu výdajů na restrukturalizaci (8).
(11)
Skupinu FagorBrandt (dále jen „skupina FagorBrandt“) nepřímo vlastní společnost Fagor Electrodomésticos S. Coop (dále jen „společnost Fagor“), která je družstvem podle španělského práva. Kapitál dotčené družstevní společnosti je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů (zaměstnanců-společníků), z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(12)
Sama společnost Fagor je součástí seskupení družstev s názvem Mondragón Corporación Cooperativa (dále jen „sesskupení MCC“), v jehož rámci si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Společnost Fagor patří do divize „Domácnost“ sektorové skupiny „Průmysl“ seskupení MCC.
(13)
V roce 2007 dosáhla skupina FagorBrandt obratu ve výši 903 mil. EUR. Působí ve všech oblastech velkých domácích elektrospotřebičů, které zahrnují tři hlavní skupiny výrobků: mycí zařízení (myčky nádobí, pračky, sušičky, pračky se sušičkou), chladicí zařízení (chladničky, mrazicí boxy a pulty) a varná zařízení (tradiční trouby, mikrovlnné trouby, sporáky, varné desky, digestoře).
3. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(14)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochyby z těchto pěti důvodů: riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům; riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu; pochybnost o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku; nedostatečná vyrovnávací opatření; pochybnost o omezení podpory na nezbytné minimum, obzvláště pak pokud jde o příspěvek příjemce.
3.1 Riziko obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům
(15)
Jelikož skupina FagorBrandt vznikla v lednu 2002, byla podle odstavce 12 Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro restrukturalizaci“) (9) až do ledna 2005, to znamená během tří let od svého založení, nově vzniklým podnikem. To znamená, že v době, kdy podnik využil daňové osvobození podle článku 44f obecného daňového zákoníku (dále jen „podpora udělená podle článku 44f“), i v době, kdy Komise v prosinci 2003 prohlásila dotčenou podporu za neslučitelnou a nařídila její navrácení (10), byla skupina FagorBrandt nově vzniklým podnikem. Podle bodu č. 12 pokynů pro restrukturalizaci tak nebyla způsobilá pro podporu na restrukturalizaci. Skutečnost, že v okamžiku, kdy podnik přestal být nově vzniklým podnikem, a stal se tak způsobilým pro poskytování podpor na restrukturalizaci, Francie dosud nezískala zpět podporu prohlášenou v prosinci roku 2003 za neslučitelnou, by mohla představovat obcházení zákazu stanoveného v odstavci 12 pokynů pro podpory na restrukturalizaci.
3.2. Riziko obcházení povinnosti vrátit neslučitelnou podporu
(16)
Jelikož Komise zaznamenala, že oznámená podpora zřejmě z velké části slouží k financování navrácení podpory udělené podle článku 44f, vyjádřila pochybnosti, zda dotčená podpora není obcházením povinnosti vrátit neslučitelnou podporu a zda nezbavuje vrácení podpory jeho podstaty a užitečného efektu.
3.3. Pochybnosti o životaschopnosti podniku v dlouhodobém výhledu
(17)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku, vyjádřila Komise dvě pochybnosti. Na jedné straně Komise zaznamenala, že obrat očekávaný v roce 2007 je přibližně o 20 % vyšší než obrat dosažený v předchozím roce, a chtěla proto vědět, z čeho tato prognóza vychází. Na druhé straně Komise zjistila, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, kterou obdržela její italská dceřiná společnost.
3.4. Nedostatečná vyrovnávací opatření
(18)
Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda je přijatelné, aby nebyla prováděna další vyrovnávací opatření, která by doplnila opatření již zahájená v rámci plánu restrukturalizace. Komise připomněla, že:
(i)
pokyny pro restrukturalizaci (odstavce 38 až 41) stanoví, že příjemci, kteří splňují kritérium „velkého podniku“, jsou povinni provést vyrovnávací opatření;
(ii)
na jedné straně by skupina FagorBrandt bez podpory z trhu zmizela a na druhé straně jsou její konkurenti hlavně z Evropy. Konec činnosti skupiny FagorBrandt by proto umožnil jejím evropským konkurentům zvýšit v podstatné míře prodej a výrobu;
(iii)
se zdá, že všechna již prováděná opatření nemohou být považována na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci za opatření vyrovnávací;
(iv)
Komise závěrem zdůraznila, že pokyny, které byly platné v době šetření případů společností Bull (11) a Euromoteurs (12) a na něž se Francie odvolává, neukládaly povinnost provádět vyrovnávací opatření. Uvedla také jiné zásadní odlišnosti mezi zmíněnými případy a tímto konkrétním případem.
3.5. Pochybnosti o příspěvku příjemce
(19)
Komise vyjádřila nakonec pochybnosti ohledně splnění podmínek stanovených v odstavcích 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci. Na jedné straně nezahrnuly francouzské orgány navrácení podpory podle článku 44f do nákladů restrukturalizace a na druhé straně nevysvětlily původ některých částek započítaných jako „vlastní úsilí příjemce“.
4. PŘIPOMÍNKY ÚČASTNÍKŮ
4.1. Připomínky společnosti Electrolux
(20)
Společnost Electrolux uvádí, že kvůli výzvám globální konkurence provedla zásadní a velmi nákladné plány restrukturalizace. Z důvodů udržení konkurenceschopnosti byl podnik nucen přijmout přísná opatření, jako bylo zavření osmi závodů v západní Evropě, jejichž výroba byla převedena hlavně do stávajících závodů v Evropě a do nových závodů v Polsku a v Maďarsku. Většina podniků odvětví „velkých domácích spotřebičů“ provedla obdobná restrukturalizační opatření. Dotčený podnik si proto stěžuje, že by skupina FagorBrandt mohla obdržet výpomoc na vyřešení situace, se kterou se zbytek odvětví musí vypořádat, aniž by podobnou pomoc dostal. Dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž na úkor ostatních podniků.
4.2. Připomínky druhého konkurenta
(21)
Za prvé se tento konkurent, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, domnívá, že plánovaná podpora podniku neumožní obnovit v dlouhodobém výhledu jeho životaschopnost. Domnívá se, že pro zajištění přežití podniku je nutná zásadní průmyslová reorganizace. Tento konkurent si ale myslí, že skupina FagorBrandt nebude mít prostředky na financování nutných investic. Podpora také neumožní skupině FagorBrandt dosáhnout takové velikosti, která by zlepšila její postavení při jednáních s velkými distribučními sítěmi, jež dávají přednost dodavatelům s větším působením na území Evropské unie.
(22)
Za druhé se tento konkurent domnívá, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky nutné na svou restrukturalizaci od svého akcionáře a od družstva (tzn. seskupení MCC, jehož součástí je banka Caja Laboral), do kterého zmíněný akcionář patří.
(23)
Za třetí se konkurent domnívá, že dotčená podpora by narušila hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. Na jedné straně většina podniků tohoto odvětví vyrábí v Evropě a mohou tak být považovány za evropské. Asijská a turecká konkurence se výrazněji týká jen několika druhů výrobků. Na druhé straně je skupina FagorBrandt na evropské úrovni pátým nejsilnějším subjektem a má silné postavení na francouzském, španělském a polském trhu. Konkurent se proto domnívá, že pokud vyrovnávací opatření chybí, nemůže Komise prohlásit dotčenou podporu za slučitelnou.
(24)
Za čtvrté, přidělení protiprávních podpor, které v minulosti poskytly Francie a Itálie, vede ke dvěma závěrům: na jedné straně se obtíže skupiny FagorBrandt opakují a její životaschopnost je proto otázkou; na druhé straně oznámená podpora zřejmě poslouží k navrácení protiprávních podpor, a tím dojde k obcházení povinnosti navrácení.
4.3. Připomínky skupiny FagorBrandt
(25)
Připomínky skupiny FagorBrandt jsou podobné připomínkám francouzských orgánů, které jsou shrnuty níže.
5. KOMENTÁŘE FRANCIE
5.1. Vyjádření Francie k rozhodnutí o zahájení řízení
(26)
Pokud jde o možné obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům, francouzské orgány nepopírají, že skupina FagorBrandt má být podle odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci po dobu tří let od svého vzniku považována za „nově vzniklý podnik“. Upozorňují ale, že otázka možné podpory na restrukturalizaci ve prospěch skupiny FagorBrandt se poprvé objevila až během roku 2006 po nesnázích, kterým skupina čelila od roku 2004, a při zohlednění její finanční situace od roku 2005, to znamená během pátého roku její existence. Jinými slovy, podnik neměl důvod žádat o podporu na restrukturalizaci předtím, než se dostal do situace, která tuto podporu opravňuje, to znamená během roku 2006. Otázka případného obcházení pravidla „tří let“ je proto bezpředmětná.
(27)
Pokud jde o možnost, že oznámená podpora zbavuje povinnost vrátit podporu jejího pozitivního účelu, připomíná Francie, že podnik se nedostal do nesnází pouze kvůli navrácení podpory. Finanční potíže začaly ve skutečnosti v roce 2004 a stav se v létech 2005 a 2006 výrazně zhoršil. Podle závěru, ke kterému dospěla Komise v rozhodnutí o zahájení řízení, je podnik ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci skutečně v obtížích. Francie z toho dospívá k závěru, že podnik je z tohoto důvodu způsobilý pro podporu na restrukturalizaci, pokud jsou vedle toho splněny ostatní podmínky pro tuto podporu. Otázka, zda by podnik přežil nebo ne rok 2007 či 2008, kdyby nemusel vracet podporu, je bezpředmětná, protože navrácení podpory je od záporného rozhodnutí Komise o režimu článku 44 f z roku 2003 povinné. Žádost o podporu tedy opravňuje nahromadění finančních potíží, které mají původ v nákladech na restrukturalizaci, jež podnik již nesl, v nedokončené restrukturalizaci a dále ve všech ostatních nákladech, které musí podnik zohlednit, a to včetně navrácení podpory.
(28)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti a dvě návazné pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, francouzské orgány upozorňují na následující skutečnosti. Pokud jde o prognózu růstu obratu v roce 2007 o 20 % v porovnání s rokem 2006, je možné ji vysvětlit především změnou oblasti působnosti skupiny FagorBrandt, ke které došlo v roce 2006. Pokud jde o nezohlednění navrácení protiprávní podpory, kterou získala italská dceřiná společnost (udělenou v rámci převzetí činnosti „domácí elektrospotřebiče“ společnosti Ocean Spa společností Brandt Italia), francouzské orgány udávají, že zmíněné navrácení podpory by nemělo mít vliv na životaschopnost podniku vzhledem k tomu, že konečná částka, kterou má uhradit společnost Brandt Italia, by měla být nižší než 200 000 EUR, protože zbytek hradí prodejce dotčených činností.
(29)
Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, Francie opakuje, že podnik již v roce 2004 postoupil společnost Brandt Components (závod v Nevers). Společnost k tomu zastavením výroby mrazicích boxů a přenosných mikrovlnných trub snížila svou výrobní kapacitu. Francouzské orgány také připomínají, že podpora vyvolala jen velmi slabé narušení hospodářské soutěže, což oslabuje nutnost vyrovnávacích opatření. Na evropské úrovni má totiž skupina FagorBrandt na trhu podíl jen ve výši [0-5] % (13), což je ve srovnání s jejími hlavními konkurenty velmi málo. Kromě toho se francouzské orgány domnívají, že přítomnost podniku na trhu umožňuje vyhnout se situacím oligopolu. Během formálního vyšetřovacího řízení navrhly francouzské orgány provést dodatková vyrovnávací opatření.
(30)
Pokud jde o pochybnosti Komise ohledně omezení podpory na minimum a vlastního příspěvku příjemce, upozorňují francouzské orgány na následující skutečnosti. Pokud jde o nezohlednění navrácení podpory v nákladech na restrukturalizaci, udávají, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být označeno za náklad restrukturalizace. Pokud jde o „vlastní příspěvek příjemce“, jak je uveden v oznámení, francouzské orgány vysvětlují, že se jedná o bankovní půjčky.
5.2. Vyjádření Francie k připomínkám zúčastněných stran
(31)
Pokud jde o připomínky společnosti Electrolux, Francie zdůrazňuje, že restrukturalizační opatření prováděná společností Electrolux a dalšími konkurenty neměla za cíl napravit obtížnou hospodářskou situaci, ale posílit jejich postavení na trhu velkých domácích elektrospotřebičů. Francie se proto domnívá, že případy skupiny FagorBrandt a jejích konkurentů nejsou srovnatelné, přičemž posledně jmenovaní disponují díky své podstatně větší velikosti mnohem vyššími finančními prostředky.
(32)
Pokud jde o připomínky k dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt vyjádřené podnikem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, francouzské orgány za prvé zdůrazňují, že skupina FagorBrandt přijala opatření, která mají napřed zamezit ztrátám a posílit míru ziskovosti, aby poté bylo možné dosáhnout lepšího postavení na trhu, a to především vývojem […].
(33)
Pokud jde o tvrzení, že podpora není omezena na nutné minimum, protože skupina FagorBrandt by mohla získat finanční prostředky od svých akcionářů, francouzské orgány zdůrazňují, že seskupení MCC není holdingem ale družstevním hnutím. V tomto družstevním hnutí je každé družstvo včetně společnosti Fagor nebo banky Caja Laboral nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Skupina FagorBrandt tedy může počítat jen s finanční podporou od společnosti Fagor, která je omezena svými současnými možnostmi. Nabytí skupiny FagorBrandt omezilo finanční možnosti společnosti Fagor, která dnes nemůže poskytnout finanční prostředky nad určitou hranici.
(34)
Za třetí, v odpovědi na údajný záporný dopad na hospodářskou soutěž francouzské orgány zdůrazňují rozpory v připomínkách zúčastněné strany, která si nepřála zveřejnit svou totožnost. Tato strana jednak tvrdí, že podpora by ovlivnila podmínky hospodářské soutěže v rámci evropského trhu. Zároveň ale také tvrdí, že skupina FagorBrandt je ve srovnání s hlavními subjekty příliš malá, což ohrožuje její životaschopnost. Pokud jde o absenci vyrovnávacích opatření, francouzské orgány připomínají, že již provedly značná vyrovnávací opatření a že navrhují provést další.
(35)
Za čtvrté, v odpovědi na tvrzení, která se týkala předchozího poskytnutí protiprávních podpor Francií a Itálií, Francie připomíná, že tyto protiprávní podpory nebyly určeny na restrukturalizační program podniku, ale na program udržení zaměstnanosti na daném území. Na základě informací, které skupina FagorBrandt poskytla Komisi dne 17. prosince 2007, Francie dále zdůrazňuje, že mezi výší poskytnuté podpory (přibližně 20 mil. EUR čisté podpory po zdanění) a výší neslučitelné podpory (přibližně 27,3 mil. EUR po započítání úroku) není žádný skutečný vztah. Navíc jsou náklady na restrukturalizaci ohodnoceny na 62,5 mil. EUR, a jsou tak výrazně vyšší než požadovaná podpora na restrukturalizaci. Francouzské orgány na konec připomínají zastupitelnost výdajů.
(36)
Pokud jde o vyjádření skupiny FagorBrandt předložené Komisi, francouzské orgány uvádějí, že s těmito prvky vyjasnění mohou pouze souhlasit, protože doplňují jejich vlastní vyjádření.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1. Existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(37)
Komise zastává názor, že opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. Má podobu dotace francouzské vlády, a je proto financováno ze státních prostředků a přičitatelné státu. Opatření se týká výlučně skupiny FagorBrandt, a je proto selektivní. Podpora zvýhodňuje skupinu FagorBrandt tím, že jí poskytuje dodatečné prostředky a zabraňuje, aby skupina nemusela ukončit svou činnost. Dotčené opatření tak může ohrozit hospodářskou soutěž mezi výrobci velkých domácích elektrospotřebičů. Trh velkých domácích elektrospotřebičů se dále vyznačuje rozsáhlými obchodními výměnami mezi členskými státy. Komise proto dochází k závěru, že oznámené opatření představuje státní podporu. Proti tomuto závěru Francie nemá námitek.
6.2. Právní základ posouzení
6.2.1. Právní základ slučitelnosti podpory
(38)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU se stanoví výjimky z obecné neslučitelnosti stanovené v odst. 1 dotčeného článku. Je zřejmé, že výjimky stanovené v čl. 107 odst. 2 SFEU nelze v tomto konkrétním případě použít.
(39)
Pokud jde o výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 SFEU, Komise shledává, že lze uplatnit pouze výjimku uvedenou v písmeni c), protože cíl podpory není regionální a výjimku uvedenou v písmeni b) dotčeného odstavce nelze zcela zjevně použít. Písmeno c) umožňuje povolit státní podpory určené na rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nenarušují podmínky obchodu v míře odporující společnému zájmu. V těchto souvislostech se ustálilo, že podpory byly poskytovány s cílem obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v obtížích. Komise vysvětlila v pokynech pro restrukturalizaci, jak vyhodnocuje slučitelnost těchto podpor. Pokyny proto poslouží jako právní základ pro hodnocení. Komise se domnívá, že na tento konkrétní případ nelze uplatnit žádný jiný rámec Společenství. Francie ostatně neuvedla žádnou jinou výjimku SFEU. Žádná ze zúčastněných stran k tomu nekritizovala volbu uvedeného právního základu, který byl oznámen již v rozhodnutí o zahájení řízení.
6.2.2. Časový rámec analýzy
(40)
V souladu s judikaturou Tribunálu (14) musí Komise po zrušení jednoho ze svých rozhodnutí založit svou novou analýzu výhradně na informacích, které měla k dispozici v době přijetí zrušeného rozhodnutí, to znamená v tomto konkrétním případě ke dni 21. října 2008.
(41)
Události, ke kterým mohlo dojít po 21. říjnu 2008, tak nesmí být zohledněny. Změny nebo vývoje na trhu či týkající se situace příjemce podpory musí být z analýzy vyloučeny. Stejně tak Komise nebere v úvahu období provádění plánu restrukturalizace po říjnu roku 2008 (15).
(42)
Komise není rovněž povinna provést znovu šetření případu a ani ho doplnit novými technickými znaleckými posudky (16). Zrušení určitého aktu, kterým končí správní řízení zahrnující několik fází, nezpůsobuje nezbytně zrušení celého řízení. Pokud se i přes skutečnost, že vyšetřovací opatření umožňují vyčerpávající analýzu slučitelnosti podpory, jeví, jak je tomu v tomto konkrétním případě, že analýza provedená Komisí není úplná a způsobuje tak protiprávnost rozhodnutí, řízení směřující k nahrazení tohoto rozhodnutí může být znovu provedeno na základě již provedených vyšetřovacích opatření (17).
(43)
Protože Komise musí založit svou novou analýzu výlučně na informacích, které měla k dispozici v říjnu roku 2008, to znamená na informacích, ke kterým se francouzské orgány a skupina FagorBrandt již vyjádřily, není nutno je znovu konzultovat (18). Konečně právo třetích zúčastněných stran uplatnit své připomínky bylo zajištěno zveřejněním rozhodnutí o zahájení řízení v Úředním věstníku (19) a žádné ustanovení nařízení č. 659/1999 neukládá povinnost jim opět nabídnout tuto možnost, pokud je původní plán restrukturalizace během vyšetřování změněn (20).
(44)
Toto rozhodnutí se tak zakládá výlučně na informacích, které byly k dispozici ke dni 21. října 2008.
6.3. Způsobilost podniku pro podpory na restrukturalizaci
(45)
Pokud chce podnik využít podpor na restrukturalizaci, musí především splňovat kritéria podniku v obtížích podle definice uvedené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci.
(46)
V odstavci 24 rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dotčený podnik je ve smyslu odstavce 11 pokynů pro restrukturalizaci zřejmě v obtížích. V odstavci 27 rozhodnutí o zahájení řízení Komise také uvedla, že v souladu s odstavcem 13 pokynů pro restrukturalizaci se potíže podniku staly příliš vážnými, než aby je mohl financovat jeho španělský akcionář. Na rozdíl od tohoto předběžného hodnocení se konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, domnívá, že skupina FagorBrandt by mohla získat od společnosti Fagor a od seskupení MCC finanční podporu nutnou pro to, aby čelila svým nesnázím. Je proto nutno analyzovat, zda je třeba změnit předběžné hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení. Komise shledává, že uvedený konkurent vychází ve svém tvrzení z tiskového článku (21), který naznačuje, že společnost Fagor může na finančních trzích lehce získat finanční prostředky. Komise však konstatuje, že uvedený článek je z dubna 2005 a že finanční situace společnosti Fagor se v následném období prudce zhoršila. Francouzské orgány v tomto ohledu připomínají, že zadlužení společnosti Fagor (mimo konsolidace dluhů skupiny FagorBrandt) se v roce 2005 ztrojnásobilo, a to především po nabytí cenných papírů skupiny FagorBrandt a po vysokých průmyslových investičních výdajích společnosti Fagor. Společnost Fagor navíc v roce 2006 investovala do skupiny FagorBrandt 26,9 mil. EUR. Všechny uvedené prvky téměř vyčerpaly možnosti zadlužení družstva, jehož míry zadlužení zdaleka přesáhly všeobecně přijímané meze.
(47)
Francouzské orgány dále vysvětlily, že společnost Fagor, která je jediným akcionářem skupiny FagorBrandt, je družstvem pracovníků-společníků podle španělského práva. Jeho kapitál je rozdělen mezi přibližně 3 500 členů, jimiž jsou výlučně zaměstnanci-společníci, z nichž žádný nesmí držet více jak 25 % kapitálu družstva.
(48)
Kvůli této právní formě nemůže společnost Fagor přistoupit k navyšování kapitálu, jež by bylo otevřeno třetím upisovatelům. Družstvo může navyšovat svůj kapitál pouze tím, že se obrátí na své vlastní členy, jejichž finanční možnosti se omezují na jejich osobní úspory. Jediná možnost, kterou má na financování svého rozvoje, spočívá v půjčkách od bank nebo ve vydání dluhopisů.
(49)
Pokud jde o seskupení MCC, jedná se o seskupení družstev, jehož je společnost Fagor součástí. V rámci tohoto seskupení si každé družstvo uchovává svou právní a finanční samostatnost. Jinými slovy, mezi společností Fagor a seskupením MCC neexistuje žádné kapitálové propojení. Seskupení MCC tak není holdingem ale družstevním hnutím. Každé družstvo, jež je součástí tohoto seskupení, jako je společnost Fagor nebo banka Caja Laboral, je nezávislé a závisí na rozhodnutích svých pracovníků-družstevníků, kteří jsou jeho vlastníky. Vztahy mezi seskupením MCC a jeho členy nelze proto pojímat jako vztahy tradiční kapitálové skupiny.
(50)
Kvůli své právní formě nemůže proto seskupení MCC získávat finanční prostředky jako akciová společnost a nelze jej považovat za mateřskou společnost ve smyslu odstavce 13 pokynů pro restrukturalizaci. Skupina FagorBrandt proto mohla počítat pouze s pomocí od své mateřské společnosti, tj. společnosti Fagor, a to v míře jejích finančních možností.
(51)
Komise se proto domnívá, že není třeba měnit hodnocení provedené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně způsobilosti společnosti na základě odstavců 11 a 13 pokynů pro restrukturalizaci.
(52)
Pokud jde o způsobilost podniku na základě podmínek stanovených v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci, rozhodnutí o zahájení řízení hovoří pouze o jedné pochybnosti, a to možném obcházení zákazu poskytovat podporu na restrukturalizaci nově vzniklým podnikům (viz výše uvedený bod 3 „Důvody, které vedly k zahájení řízení“).
(53)
Komise analyzovala finanční situaci podniku, která je představena v níže uvedené tabulce č. 1. Jasně z ní vyplývá, že podnik během prvních tří let své existence, i kdyby splácel podporu udělenou podle článku 44f, neodpovídal kritériím stanoveným v odstavcích 10 a 11 pokynů pro restrukturalizaci a nemohl být považován za podnik v obtížích: pokud jde o odstavec 10 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by v roce 2004 ještě zřejmě nepřišel o polovinu vlastního kapitálu i přesto, že by v roce 2004 splatil podporu ve výši 22,5 mil. EUR (to znamená v měsících, které následovaly po konečném záporném rozhodnutí Komise). Pokud jde o odstavec 11 pokynů pro restrukturalizaci, podnik by i přes splacení podpory v roce 2004 zaznamenal pouze jeden ztrátový rok (2004), což nestačí k tomu, aby mohl být považován na základě tohoto odstavce za podnik v obtížích. Je tedy zjevné, že finanční potíže skupiny FagorBrandt se zhoršily počínaje rokem 2005, a to v míře, že by podnik mohl být považován ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci za podnik v obtížích (to znamená za podnik, který „bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci“ směřuje „v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě … k ukončení podnikatelské činnosti“) bezpochyby počínaje následujícím rokem (při zohlednění povinnosti vrátit podporu udělenou podle článku 44f) a s jistotou v roce 2007.
Tabulka 1
milionů EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Obrat
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Hrubé ziskové rozpětí
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Zisk po zdanění
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Vlastní zdroje
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Komise také zaznamenala, že během prvního čtvrtletí roku 2005 se skupina Fagor rozhodla nakoupit 90 % akcií dotčeného podniku ve výši [150-200] mil. EUR. Tato skutečnost prokazuje, že trh nepovažoval podnik za podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro restrukturalizaci, to znamená za podnik, který by byl bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsouzen k ukončení podnikatelské činnosti.
(55)
Na základě předchozího se Komise domnívá, že podnik založený v lednu 2002 nemohl být během prvních tří let své existence považován za podnik v obtížích, i kdyby okamžitě splatil podporu udělenou podle článku 44f. Komise se tím pádem domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f - tedy tři roky po založení společnosti FagorBrandt -, neměla za následek umělé udržování při životě podniku, který by jinak na trhu skončil. Komise se také domnívá, že v uvedeném období neměl podnik důvod, aby žádal o podporu na restrukturalizaci. Na základě předchozího se Komise domnívá, že skutečnost, že Francie ještě v lednu 2005 nezískala zpět podpory udělené podle článku 44f, nepředstavuje obcházení zákazu poskytovat podpory na restrukturalizaci nově založeným podnikům ve smyslu odstavce 12 pokynů pro restrukturalizaci.
(56)
Lze dospět k závěru, že pochybnosti o způsobilosti podniku byly odstraněny, a Komise se domnívá, že podmínky stanovené v oddílu 2.1 pokynů pro restrukturalizaci byly splněny.
6.4. Ustanovení týkající se předchozích protiprávních a neslučitelných podpor
6.4.1. Podpora poskytnutá Francií
(57)
Na základě odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci a na základě skutečnosti, že oznámená podpora zřejmě sloužila především k financování splacení podpory udělené podle článku 44f, uvedla Komise v bodě odůvodnění č. 30 rozhodnutí o zahájení řízení, že má pochybnosti o tom, zda oznámená podpora nepředstavuje obcházení povinnosti splácet a zbavuje tak tuto povinnost její podstaty a jejího užitečného efektu.
(58)
Při hodnocení této otázky Komise zohlednila následující prvky.
(59)
Za prvé: podle ustálené judikatury umožňuje splacení neslučitelných podpor s úrokem návrat do stavu před poskytnutím podpory, a odstraňuje tak narušení hospodářské soutěže, které tato podpora vyvolává. V tomto konkrétním případě má proto navrácení podpory udělené podle článku 44f s úrokem, které je podmínkou vyplacení nové podpory, umožnit návrat do stavu před jejím poskytnutím.
(60)
Za druhé: podnik je způsobilý pro podpory na restrukturalizaci. Na jedné straně není navrácení neslučitelné podpory hlavním důvodem finančních potíží podniku. Důvody jsou jiné a jsou příčinou ztrát zaznamenaných od roku 2004 (viz výše tabulka č. 1). Budoucí splácení neslučitelné podpory pouze tyto potíže zvýší do té míry, že jim podnik bez pomoci státu nebude schopen čelit. Na druhé straně byl proveden plán restrukturalizace činností, jehož náklady dosahují částky 62,5 mil. EUR. To ukazuje, že provozní restrukturalizace nutná k obnovení ziskovosti činností vyžaduje vysoké náklady, vyšší než navrácení podpory udělené podle článku 44f, které bez úroků činí 22,5 mil. EUR. Uvedené prvky prokazují, že skupina FagorBrandt je společností v obtížích, jejíž existence je ohrožena. Může proto jako každá jiná společnost v podobné situaci využít podpor na restrukturalizaci, pokud vyhoví dalším podmínkám stanoveným v pokynech pro restrukturalizaci.
(61)
Za třetí: ve svém rozhodnutí z roku 1991 v případě společnosti Deggendorf (22) Komise konstatovala, že „nezákonně poskytnuté podpory, které společnost Deggendorf od roku 1986 odmítá vrátit, a nově poskytnuté podpory měly za kumulativní následek, že dotčená společnost získala nezaslouženou a neúměrnou výhodu, která narušila podmínky obchodní výměny v míře, jež byla v rozporu se společným zájmem“, a uznala nové podpory za slučitelné za podmínky, že „veřejné orgány (…) musí pozastavit vyplácení podpor společnosti Deggendorf do té doby, dokud nezískají zpět neslučitelné podpory (…)“. Ve svém rozsudku ze dne 15. května 1997 (23) Soudní dvůr přístup Komise potvrdil. Od té doby přijala Komise několik rozhodnutí za základě stejného přístupu, to znamená, že uznala novou podporu za slučitelnou a zároveň si vynutila pozastavení jejího vyplacení až do navrácení protiprávní podpory (24). V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že pokud nová podpora splní podmínky stanovené v pokynech pro restrukturalizaci, nestojí nic v cestě uplatnění zásady z rozsudku ve věci Deggendorf, to znamená považovat novou podporu za slučitelnou za podmínky, že její vyplacení bude pozastaveno až do navrácení podpory udělené podle článku 44f.
(62)
Pochybnosti Komise byly na základě výše uvedených skutečností odstraněny.
(63)
V této souvislosti si Komise přeje dodat následující upřesnění. Odstavec 23 pokynů pro restrukturalizaci klade v rámci posouzení podpory na restrukturalizaci Komisi povinnost „vzít v úvahu: za prvé kumulativní účinek předchozí a nové podpory a za druhé skutečnost, že předchozí podpora nebyla vrácena.“ Jak je uvedeno v poznámce pod čarou č. 14 pokynů pro restrukturalizaci, toto ustanovení vychází z judikatury ve věci Deggendorf (25). V tomto konkrétním případě se Francie zavázala získat zpět podporu udělenou podle článku 44f dříve, než vyplatí novou podporu. V tomto rozhodnutí je Komise nucena podle výše uvedené judikatury Deggendorf přeměnit tento závazek v podmínku slučitelnosti oznámené podpory. Zajistí tak, aby nedošlo ke kumulaci předchozí a nové podpory a aby byla předchozí podpora vrácena.
6.4.2. Protiprávní italská podpora
(64)
Ke dni 21. října 2008 zůstávala společnost Brandt Italia, která je italskou dceřinou společností skupiny FagorBrandt, dlužna část podpory poskytnuté italskými orgány. Komise prohlásila tuto podporu za neslučitelnou ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (26).
(65)
Jak je připomenuto v bodě odůvodnění č. 61, judikatura Deggendorf (27) v podobném případě potvrzuje, že Komise nepřekračuje svou diskreční pravomoc, pokud uloží navrácení předchozí podpory jako předběžnou podmínku pro vyplacení nové podpory. V případě, že Komise podmíní poskytnutí plánované podpory předchozím navrácením jedné či více předchozích podpor, není povinna přistoupit k přezkumu kumulativního účinku těchto podpor na hospodářskou soutěž, protože podobná podmíněnost umožňuje zabránit tomu, aby došlo ke kumulování zvýhodnění poskytnutého plánovanou podporou se zvýhodněními poskytnutými předchozími podporami (28).
(66)
Komise tak v rámci svého rozhodovacího postupu upřednostňovala navrácení neslučitelných podpor jako předpoklad pro vyplacení nových podpor (29) před uplatňováním odstavce 23 pokynů pro restrukturalizaci, který jí umožňuje zohlednit kumulativní účinek protiprávní podpory s novou.
(67)
Vzhledem ke zvláštním okolnostem tohoto případu hodlá ovšem Komise uplatňovat odstavec 23 pokynů. V tomto konkrétním případě Komise totiž musí přijmout nové rozhodnutí po zrušení svého rozhodnutí ze dne 21. října 2008 Tribunálem. V tomto rámci nemůže Komise zohlednit informace, které neměla v okamžiku přijetí svého prvního rozhodnutí. Komise tak nemůže brát v úvahu nové závazky, které členský stát případně přijal, a ani způsoby zpětného získání protiprávních podpor, ke kterým mohlo dojít po tomto dni.
(68)
Komise proto musí, jak ji k tomu ostatně vyzývá rozsudek Tribunálu ze dne 14. února 2012 (30), přezkoumat kumulativní účinek na hospodářskou soutěž italské podpory s oznámenou podporou na restrukturalizaci.
(69)
Napřed je ale nutno stanovit výši italské podpory, která se měla zohlednit dne 21. října 2008.
(70)
Skupina FagorBrandt se domnívá, že navrácení italské podpory, které připadá na společnost Brandt Italia, by mělo být pravděpodobně nižší než 200 000 EUR.
(71)
V roce 2003 odkoupila totiž skupina FagorBrandt prostřednictvím své dceřiné společnosti Brandt Italia závod ve Verolanuova a jeho aktiva od společnosti Ocean, jež se nacházela v řízení o nuceném vyrovnání. Za dotyčná aktiva nabídla společnost Brandt Italia částku 10 milionů EUR.
(72)
Protože insolvenční správci společnosti Ocean považovali tuto částku za nedostatečnou, přály si italské orgány rozšířit převzetí i na opatření z režimů „Mobilita“ a „Cassa Integrazione“, což byla opatření prohlášená za slučitelná s platným evropským právem. Tato opatření počítala především s tím, že podniky, které přijmou propuštěné zaměstnance, mohou využít osvobození od odvodů na sociální zabezpečení. Cílem rozšíření těchto opatření bylo, aby výhoda, kterou tím nabyvatel získá, přiměřeně navýšila nákupní cenu dotyčných aktiv.
(73)
Italské orgány tak vydaly dne 14. února 2003 legislativní nařízení, které stanovilo, že kupec aktiv každé společnosti v řízení o nuceném vyrovnání, která zaměstnává více než 1 000 zaměstnanců, bude osvobozen od odvodů na sociální zabezpečení a dodatečných odvodů u každého zaměstnance, kterého převezme. Nabytí činností v oblasti elektrospotřebičů společnosti Ocean SpA společností Brandt Italia dne 7. března 2003 bylo způsobilé pro tento režim zavedený na základě dotyčného legislativního nařízení. Výše těchto osvobození, která je odhadována na 8,5 mil. EUR, tak navýšila kupní cenu navrženou společností Brandt Italia, jež tím dosáhla částky 18,5 mil. EUR.
(74)
Ve svém rozhodnutí ze dne 30. března 2004 (31) Komise usoudila, že legislativní nařízení ze dne 14. února 2003, které bylo dne 17. dubna 2003 přeměněno na zákon, představuje protiprávní a neslučitelný režim podpory. Jakmile se společnost Brandt Italia dozvěděla o tomto rozhodnutí Komise, získala od obchodního soudu v Brescii dne 5. července 2004 obstavení poslední částky splátky nákupní ceny (5,7 mil. EUR) a spojila se s orgány činnými v řízení se společností Ocean, aby získala zpět částku, kterou zaplatila navíc. Společnost Brandt Italia totiž soudila, že italský stát musí získat zpět protiprávní podporu od jejího skutečného příjemce.
(75)
Ačkoliv příjemcem předmětné podpory byla podle režimu odmítnutého Komisí společnost Brandt Italia (tedy společnost, která skutečně využila osvobození), domnívala se skupina FagorBrandt, že výsledný prospěch z této podpory byl téměř zcela převeden na věřitele zaevidované insolvenčními správci společnosti Ocean prostřednictvím navýšení nákupní ceny aktiv (navýšení ceny o 8,5 mil. EUR ve srovnání s 8 624 283 EUR skutečně poskytnutých osvobození). Francouzské orgány se proto domnívaly, že zůstatek, který by společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt měly uhradit, je údajně částka 124 283 EUR, ke které je nutno připočítat úroky.
(76)
Italské orgány však Komisi poskytly informace, které toto uvažování vyvrací.
(77)
Dne 13. května 2008 předaly italské orgány Komisi dva rozsudky soudu v Brescii. Tyto rozsudky se týkají sporu mezi Národním institutem sociálního zabezpečení (INPS) a společností Brandt Italia ohledně stanovení výše podpory, tj. osvobození od odvodů na sociální zabezpečení, kterého společnost Brandt Italia využila.
(78)
Prvním rozsudkem ze dne 1. února 2008 se pozastavuje příkaz k úhradě vydaný INPS vůči společnosti Brandt Italia dne 18. prosince 2007. INPS se proti tomuto rozsudku odvolal. Dne 29. dubna 2008 odvolací soud pozastavení příkazu k úhradě zrušil.
(79)
Třetí rozsudek ze dne 8. července 2008 předaný Komisi dne 20. října 2008 dává ve skutkové podstatě za pravdu IPNS, pokud jde o odsouzení společnosti Brandt Italia k úplnému navrácení podpory. Tento rozsudek byl oznámen společnosti Brandt Italia dne 15. září 2008.
(80)
Na základě těchto informací musí Komise stanovit částku podpory, kterou má společnost Brandt Italia/skupina FagorBrandt vrátit, a to ve výši, v jaké ji lze rozumně odhadnout ke dni 21. října 2008. Za tímto účelem bere Komise na vědomí, že rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 odsuzuje společnost Brandt Italia k navrácení částky 8 890 878,02 EUR.
(81)
Komise se přesto domnívá, že z této částky je nutno vyjmout výši obstavení, tj. částku 5,7 mil. EUR. Společnost Brandt Italia totiž touto částkou nedisponovala, protože byla od rozsudku obchodního soudu v Brescii ze dne 5. července 2004 předběžným opatřením zadržena. K tomuto rozhodnutí je přistoupeno z důvodu rozhodnutí přijatého Komisí dne 30. března 2004, a dotyčná částka je tak obstavena s výhledem na nutnost jejího vrácení. Ke dni 21. října 2008 se tak dalo předpokládat, že tato částka poslouží k navrácení části předmětné podpory. Tento závěr posiluje skutečnost, že:
-
rozhodnutí Komise ze dne 30. března 2004 ve svém bodě odůvodnění č. 18 upřesňuje, že příjemci zakázaného režimu podpory mohli být jak nabyvatelé podniků v obtížích, tak podniky v obtížích. Jinými slovy, dalo se předpokládat, že alespoň část vrácení ponese společnost Ocean;
-
rozsudek soudu v Brescii ze dne 8. července 2008 uvádí existenci této částky zadržené na obstaveném účtu a považuje za „zřejmé“, že by mohla sloužit k částečnému vyrovnání INPS.
(82)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění č. 76 až 81 Komise soudí, že konečná výše italské podpory, již je nutno zohlednit pro účely této analýzy, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, k níž je nutno připočítat úroky počítané až do dne 21. října 2008.
(83)
Pokud jde o úroky, Komise se domnívá, že okamžik, který je nutno zohlednit pro stanovení jejich částky, není okamžik skutečného vrácení podpory ale okamžik zrušeného rozhodnutí, protože Komise v tomto konkrétním případě analyzuje slučitelnost francouzské podpory ke dni 21. října 2008. Avšak ke dni 21. října 2008 je francouzská podpora kumulovaná s podporou italskou, jež obsahuje úroky vypočítávané až k tomuto dni. Komise proto musí zohlednit kumulativní účinek těchto prvků a nepřičítat k nim úroky počítané až ke dni skutečného navrácení.
(84)
Mimochodem zvýhodnění, jež představují úroky nabíhající mezi 21. říjnem 2008 a dnem skutečného vrácení, bude zrušeno vlastním navrácením, jehož budou muset být samozřejmě součástí.
(85)
Skupina FagorBrandt tak kromě částky 31 mil. EUR podpory poskytnuté francouzskými orgány disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (navýšenou o úroky). Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl k dispozici dodatečné finanční prostředky, které by za běžných tržních podmínek neměl (tzn. bez neslučitelné italské podpory).
(86)
V souladu s odstavcem 23 pokynů pro restrukturalizaci a rozsudkem Tribunálu ze dne 14. února 2012 má Komise v úmyslu přezkoumat v rámci analýzy slučitelnosti podpory na restrukturalizaci kumulativní účinek této podpory a podpory italské.
(87)
Tento přezkum kumulativního účinku vede Komisi k provedení dvojí kontroly. Na jedné straně musí Komise ověřit, zda vyrovnávací opatření (viz bod odůvodnění č. 89 a následující, a to zejména bod odůvodnění č. 118 a následující) umožňují konkrétně vyrovnat narušení hospodářské soutěže, jež představuje skutečnost, že skupina FagorBrandt vlastnila dodatečné finanční prostředky. Na druhé straně má Komise v úmyslu dohlédnout, aby vlastní příspěvek příjemce neobsahoval skutečně žádnou podporu (viz bod odůvodnění č. 154 a následující). Nelze totiž vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka.
(88)
U příležitosti této dvojí kontroly může Komise uložit dotčenému členskému státu nové podmínky, a to nezávisle na jeho případných návrzích (které by Komise v tomto konkrétním případě nemohla zohlednit, pokud byly předloženy po 21. říjnu 2008). Jak potvrzuje odstavec 46 pokynů pro restrukturalizaci, „může Komise stanovit jakékoli podmínky nebo povinnosti, které považuje na nutné ve snaze zajistit, aby podpora nenarušovala hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, pokud se dotčený členský stát nezavázal, že přijme taková opatření sám“.
6.5. Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
6.5.1. Analýza nutnosti vyrovnávacích opatření
(89)
Odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že Komise smí schválit podpory na restrukturalizaci pouze tehdy, jsou-li provázeny vyrovnávacími opatřeními, která snižují záporný dopad podpor na obchod. V případě, že tato opatření neexistují, podpory musí být považovány za „odporující společnému zájmu“ a musí být prohlášeny za neslučitelné se společným trhem. Tato podmínka má často podobu omezení působení, které si podnik smí zachovat na svém či svých trzích na konci restrukturalizačního období.
(90)
Ve svém oznámení Francie tvrdila, že v tomto konkrétním případě nejsou vyrovnávací opatření nutná, a to především proto, že podpora údajně nevyvolá nadměrné narušení hospodářské soutěže. V odstavcích 37, 38 a 40 rozhodnutí o zahájení řízení Komise krátce vysvětlila, proč toto tvrzení odmítá.
(91)
V následujících bodech odůvodnění Komise podrobněji vysvětluje, proč se domnívá, že podpora vede k narušení hospodářské soutěže a proč je provedení vyrovnávacích opatření, na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů, nutné.
(92)
Jak již bylo uvedeno, skupina FagorBrandt působí v odvětví výroby velkých domácích spotřebičů a prodává je distributorům (na rozdíl od distribuce a prodeje soukromým osobám). Pokud jde o zeměpisný rozměr trhu s velkými domácími spotřebiči, Komise v minulosti dospěla k názoru, že jej představuje přinejmenším Evropská unie, a to především z důvodu neexistence překážek na vstupu, technického sladění a poměrně nízkých dopravních nákladů (32). Údaje poskytnuté skupinou FagorBrandt a dvěma konkurenty, kteří předložili své připomínky, potvrzují, že trh má rozměr Unie.
(93)
Komise se domnívá, že podpora na restrukturalizaci vyvolává automaticky narušení hospodářské soutěže tím, že zamezí odchodu příjemce z trhu a tím zbrzdí rozvoj konkurenčních podniků. Působí tak proti ukončení činnosti nejméně výkonných podniků, což je, jak uvádí odstavec 4 pokynů pro restrukturalizaci, „obvyklou součástí fungování trhu“. Oznámená podpora ve prospěch skupiny FagorBrandt tak vyvolává výše uvedené narušení hospodářské soutěže. Komise ale poznamenává, že rozsah tohoto narušení hospodářské soutěže je omezen následujícími prvky. Za prvé: podíl skupiny FagorBrandt na evropském trhu velkých domácích elektrospotřebičů představuje nejvýše [0-5] % (33). Za druhé: na stejném trhu působí čtyři konkurenti, každý s podílem 10 % a více (Indesit, Whirlpool, BSH a Electrolux) (34). Ostatně konkurent, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, uznává, že skupina FagorBrandt je na evropském trhu poměrně malým subjektem (viz pochybnosti vyjádřené tímto konkurentem o možnosti obnovit životaschopnost podniku vzhledem k jeho malé velikosti), jehož podíl na trhu klesá (35). Za třetí: podpora je nízká v poměru k obchodnímu obratu skupiny FagorBrandt v Evropě (podpora představuje méně než 4 % obratu v roce 2007) a ještě více v poměru k obchodnímu obratu čtyř hlavních subjektů na trhu, jejichž obrat je vyšší než obrat skupiny FagorBrandt (36).
(94)
Zatímco předchozí odstavec rozebírá otázku narušení hospodářské soutěže vyvolaného podporou, je také nutno podrobit analýze otázku rozsahu „nepříznivého dopadu na podmínky obchodování“ mezi členskými státy, jak uvádí odstavec 38 pokynů pro restrukturalizaci, který zde odráží čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Jak již bylo uvedeno v bodě odůvodnění č. 38 rozhodnutí o zahájení řízení, podpora narušuje umístění hospodářské činnosti mezi členskými státy, a tím podmínky obchodování mezi nimi. Skupina FagorBrandt je podnikem, který převážně vyrábí a zaměstnává ve Francii (k [80-100] % objemu vyrobeného podnikem dochází ve Francii). Bez podpory francouzského státu by skupina FagorBrandt z trhu rychle zmizela. Ovšem výrobky vyráběné ve výrobních závodech skupiny FagorBrandt konkurují převážně výrobkům, které její konkurenti vyrábějí v jiných členských státech (37). Odchod skupiny FagorBrandt z trhu by tak jejím konkurentům umožnil výrazně zvýšit prodej, a tím i výrobu. Podpora zachovává ve Francii výrobu, která by se jinak přemístila do jiných členských států. Má tedy nepříznivý dopad na podmínky obchodu tím, že omezuje možnost konkurentů sídlících v jiných členských státech vyvážet do Francie (38). Podpora také omezuje možnosti prodeje do zemí, kam skupina FagorBrandt bude nadále vyvážet své výrobky. Vzhledem k objemu prodeje skupiny FagorBrandt a souvisejících pracovních míst není nepříznivý dopad na podmínky obchodu zanedbatelný.
(95)
Na základě předchozí analýzy se Komise domnívá, že skutečná vyrovnávací opatření (to znamená nezanedbatelná), byť omezeného rozsahu, jsou nezbytná.
6.5.2. Rozbor již provedených opatření
(96)
V odstavci 39 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjádřila své pochyby o tom, zda je možné považovat opatření oznámená francouzskými orgány za vyrovnávací, protože odstavec 40 pokynů pro restrukturalizaci uvádí, že „odpisy a ukončení ztrátových činností, které by bylo v každém případě nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, nebude za účelem posouzení kompenzačních opatření považováno za snížení kapacity nebo omezení působnosti na trhu.“ Zdálo se, že všechna opatření popsaná francouzskými orgány spadají do oblasti působnosti této výjimky. V rámci formálního vyšetřovacího řízení Francie opakovala, že považuje ukončení výroby mrazicích pultů a přenosných mikrovlnných trub, stejně jako prodej společnosti Brandt Components za tři platná vyrovnávací opatření. Komise proto přistoupila k podrobnému rozboru uvedených opatření a dospěla k následujícím závěrům.
(97)
Pokud jde o uzavření továrny vyrábějící mrazicí pulty v roce 2005 (závod v Lesquin), Francie ve svém oznámení ze dne 6. srpna 2007 uvedla, že tento závod „vyrábějící pro celou skupinu FagorBrandt mrazicí pulty a skladovací skříně na víno dosáhl velikosti…, která mu neumožňovala krýt své jak přímé, tak fixní náklady, a v roce 2004 hospodařil s provozní ztrátou ve výši 5,8 mil. EUR“. Jedná se tedy bez pochyby o ukončení ztrátové činnosti, které je nutné pro obnovení životaschopnosti podniku (39) a které nemůže být při uplatnění odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci považováno za vyrovnávací opatření.
(98)
Pokud jde o ukončení výroby přenosných mikrovlnných trub v závodě v Azenay, jednalo se rovněž o ukončení ztrátové činnosti, které bylo nutné pro obnovení životaschopnosti podniku, což ostatně francouzské orgány ve svých podáních výslovně připustily (40). Nevýnosnost této činnosti nepřekvapuje vzhledem k tomu, že právě přenosné mikrovlnné trouby jsou tržním segmentem, do něhož se nejvíce podařilo proniknout výrobkům ze zemí s nízkými náklady (41). Výrobní závod v Azenay navíc přišel o důležité smlouvy na výrobu mikrovlnných trub ve prospěch jiných skupin (42). Lze uzavřít, že na základě odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci nelze toto opatření považovat za vyrovnávací.
(99)
Naproti tomu podnik v březnu 2004 přenechal svou dceřinou společnost Brandt Components (výrobní závod v Nevers) rakouské skupině ATB za cenu ve výši 3 mil. EUR. V tomto případě se nejedná ani o odpis (43), ani o ukončení činnosti. Toto opatření proto není výše uvedenými ustanoveními odstavce 40 pokynů pro restrukturalizaci vyloučeno. Činnost postoupená v březnu 2004 (44) dosáhla v roce 2003 obratu ve výši 35,4 mil. EUR, což odpovídalo 4 % obratu podniku v roce 2003, a zaměstnávala 306 pracovníků, což odpovídalo 6 % zaměstnanců podniku. Byla zapojena do konstrukce, vývoje, výroby a uvádění na trh elektrických motorů pro automatické pračky. Uvedený převod měl tudíž za následek omezení působení podniku na trhu součástí automatických praček.
(100)
Toto poslední opatření nelze přesto přijmout jako platné vyrovnávací opatření. K prodeji společnosti Brandt Components totiž došlo přibližně tři a půl roku před oznámením zkoumané podpory. Toto opatření k tomu neomezuje působení skupiny FagorBrandt na trhu velkých domácích elektrospotřebičů (45), což je hlavní trh, na kterém bude FagorBrandt nadále působit. Toto opatření proto nemělo za cíl a nemohlo mít za důsledek omezení narušení hospodářské soutěže, které by mohlo vyvolat poskytnutí plánované podpory.
6.5.3. Vyrovnávací opatření navržená francouzskými orgány
(101)
Jako odpověď na pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení ohledně nedostatečnosti oznámených vyrovnávacích opatření francouzské orgány navrhují zastavit uvádění na trh mrazicích a varných výrobků značky Vedette po dobu pěti let. K tomu navíc navrhují zastavit buď uvádění na trh myček nádobí značky Vedette, nebo postoupení značky […].
(102)
Jak již bylo uvedeno výše, skupina FagorBrandt uskutečňuje [50-80] % prodeje na francouzském trhu, kde měla v roce 2006 podíl na trhu ve výši [10-20] % z hlediska hodnoty a [10-20] % z hlediska objemu. To znamená, že pokud by skupina FagorBrandt ukončila své činnosti, prospělo by to především jejím konkurentům na francouzském trhu, kteří by mohli zvýšit svůj prodej. Jsou to tedy tyto podniky, jichž se nejvíce dotýká přežití skupiny FagorBrandt, které podpora umožňuje. Na italském trhu je naopak prodej skupiny FagorBrandt velmi omezený. Jako vyrovnávací opatření tak Komise upřednostňuje ukončení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette před postoupením značky […], protože výrobky značky Vedette (46) jsou uváděny výlučně na francouzský trh, zatímco výrobky […] jsou hlavně prodávány […].
(103)
Je proto nutné analyzovat rozsah dodatečných vyrovnávacích opatření s cílem zjistit, zda jsou dostatečná.
(104)
V roce 2007 představoval prodej mrazicích zařízení (chladničky a mrazničky) značky Vedette [10-20] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(105)
Zastavení uvádění na trh mrazicích zařízení po dobu pěti let umožní konkurentům působícím na francouzském trhu posílit jejich postavení v tomto odvětví. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt, která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %, na trhu chladniček ve Francii společnosti, Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) a Electrolux ([…] %). Na trhu mrazniček jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt ([…] %) společnosti Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) a Electrolux ([…] %).
(106)
V roce 2007 představoval prodej varných zařízení značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(107)
Zastavení uvádění na trh varných zařízení po dobu pěti let tudíž umožní konkurentům posílit jejich postavení na trhu kuchyňských sporáků. Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu sporáků ve Francii společnosti Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) a Candy ([…] %).
(108)
V roce 2007 představoval prodej myček nádobí značky Vedette [5-10] mil. EUR, tedy [0-5] % obratu skupiny FagorBrandt.
(109)
Podle studie ústavu GfK z roku 2007 jsou hlavními konkurenty skupiny FagorBrandt (která má podíl na trhu z hlediska hodnoty ve výši […] %) na trhu myček nádobí ve Francii společnosti BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) a Electrolux ([…] %). Zastavení uvádění na trh myček nádobí pod značkou Vedette tak umožní konkurentům rozšířit jejich působení na tomto trhu.
(110)
Shrnuto, výrobky značky Vedette, jejichž uvádění na trh bude zastaveno, představují [0-5] % obratu skupiny (47). Francouzské orgány uvádějí, že to bude vyžadovat významná přizpůsobení uvnitř podniku […].
6.5.4. Závěr k vyrovnávacím opatřením navrhovaným francouzskými orgány a uložení dodatečného vyrovnávacího opatření Komisí
(111)
Navrhovanými vyrovnávacími opatřeními jsou zastavení uvádění na trh po dobu pěti let určitých výrobků (varná zařízení, mrazicí zařízení a myčky nádobí) značky Vedette (48) a postoupení společnosti Brandt Components. Jedná se o skutečné omezení působení na trhu (tzn. nezanedbatelné), ovšem omezeného rozsahu.
(112)
Komise se však domnívá, že vyrovnávací opatření, které se týká značky Vedette a které navrhují francouzské orgány, představuje jediné platné vyrovnávací opatření a že není dostatečné. Komise proto přijímá rozhodnutí uložit jako podmínku slučitelnosti prodloužení zastavení uvádění na trh výrobků značky Vedette o další tři roky. Zatímco navrhované zastavení se týká pěti roků, konkrétně to znamená, že toto zastavení bude prodlouženo o tři roky na celkovou dobu osmi let.
(113)
Podle informací, které měla Komise k dispozici ke dni 21. října 2008, lze dopad tohoto vyrovnávacího opatření („VO“) odhadnout z hlediska ztráty obratu na základě níže uvedené tabulky č. 2 (49) dvěma způsoby.
Tabulka 2
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Dopad VO, horní hranice
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Dopad VO, dolní hranice
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
U číselných údajů tabulky č. 2 za roky 2009 až 2012 se jedná o údaje poskytnuté francouzskými orgány a skupinou FagorBrandt ohledně dopadu vyrovnávacího opatření, jež navrhují (k tomuto dopadu viz rovněž bod odůvodnění č. 143 a následující).
(115)
Prvním způsobem, jak vypočítat dopad dodatečného vyrovnávacího opatření uloženého Komisí, je vynásobit třemi ztrátu výnosů za poslední rok, který posuzovaly francouzské orgány (tj. rok 2012). Při optimistickém scénáři pro podnik je tedy tento dopad 3 × [40-60] mil. EUR, tj. celkově [120-180] mil. EUR.
(116)
Druhým způsobem výpočtu dopadu dodatečného vyrovnávacího opatření je extrapolovat údaje za rok 2013 až 2016 uplatněním lineárního navýšení ve výši [1,5-3] % na údaje za rok 2012, což odpovídá pokračujícímu růstu obratu, který podnik pro období 2009-2012 odhadoval na [1,5-3] %. Z důvodů vysvětlených v bodě odůvodnění č. 125 a následujících je tento předpoklad růstu obratu považován vzhledem ke strategii skupiny a výhledům trhu za rozumný. Z tohoto pohledu připraví vyrovnávací opatření při optimistickém scénáři pro podnik skupinu FagorBrandt o obrat ve výši [120-180] mil. EUR.
(117)
Navrhované vyrovnávací opatření se proto jeví jako přiměřené a samo o sobě stačí k tomu, aby úměrně omezilo negativní důsledky poskytnutí předmětné podpory pro hospodářskou soutěž: při optimistickém scénáři připraví za období 2014-2016 podnik o obrat ve výši, jež se pohybuje mezi [120-180] mil. EUR. Tento nevytvořený obrat umožní konkurentům zvýšit jejich prodej. Uvedené vyrovnávací opatření rovněž podniku ztíží opětovné uvedení na trh dotčených výrobků značky Vedette po jejich osmileté nepřítomnosti (v současné době jsou na trh uváděny pouze pračky Vedette). I když značka úplně nemizí, náklady spojené s jejím návratem jsou úměrné rokům její nepřítomnosti na trhu. Čím méně bude značka na trhu přítomna, tím více ztratí na známosti.
(118)
Dále je nutno ověřit, zda toto nové vyrovnávací opatření umožňuje vyrovnat také konkurenční zvýhodnění vyvolané kumulativním účinkem italské podpory a podpory na restrukturalizaci. Lze totiž konstatovat, že k 21. říjnu 2008 skupina FagorBrandt disponovala částkou ve výši 3 190 878,02 EUR (tj. s úroky přibližně 4 mil. EUR), na kterou neměla nárok. Toto zvýhodnění má dopad na hospodářskou soutěž: podnik měl totiž k dispozici dodatečné finanční prostředky. Dodatečné vyrovnávací opatření má ale za následek, že dojde k vyrovnání uvedeného narušení hospodářské soutěže.
(119)
Tabulka č. 3 níže dokládá čistou ztrátu (čili záporné volné hotovostní prostředky - free cash flow) ve spojení s vyrovnávacím opatřením. U číselných údajů za období 2009-2012 se jedná o údaje, které Komisi oznámily francouzské orgány. U číselných údajů za období 2013-2016 se jedná o extrapolaci pomocí zvýšení údajů za rok 2012 o [1,5-3] % ročně (50).
Tabulka 3
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Konečný výsledek bez VO
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Dopad VO, horní hranice
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Dopad VO, dolní hranice
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Ukazuje se, že při optimistickém scénáři (pro podnik) připraví tři dodatečné roky skupinu FagorBrandt o hotovostní prostředky ve výši, jež se pohybuje mezi [10-20] mil. EUR (znásobí-li se třikrát údaj za rok 2012) a [10-20] mil. EUR (sečtou-li se extrapolované údaje). Jinými slovy: uložení tohoto nového vyrovnávacího opatření ve zcela značné míře vyrovnává zvýhodnění, jež spočívalo v tom, že podnik měl k dispozici hotovostní prostředky ve výši přibližně 4 milionů EUR.
(121)
Vyrovnávací opatření konečně nepřestávají být vhodná kvůli skutečnosti, že se uplatňují i po ukončení restrukturalizačního období (stanovenému na 31. prosince 2012). Jsou-li totiž vyrovnávací opatření nutná na základě poskytnutí podpory na restrukturalizaci, nejsou přesto součástí vlastního restrukturalizačního procesu, ale představují vyrovnání poskytnuté konkurentům podpořeného podniku za účelem vyrovnání narušení hospodářské soutěže, jímž tito konkurenti mohli být postiženi. Jejich účinek a užitečnost proto nezpochybňuje skutečnost, že platí po dobu, jež přesahuje období restrukturalizace, pokud byla zavedena z důvodu restrukturalizace usnadněné státní podporou a pokud mají za cíl a důsledek vyrovnání narušení hospodářské soutěže vyvolaného touto podporou.
(122)
Komise se proto domnívá, že uvedená opatření umožňují vyhnout se nadměrnému narušení hospodářské soutěže ve smyslu odstavců 38 až 40 pokynů pro restrukturalizaci.
6.6. Obnovení životaschopnosti podniku
6.6.1. Plán restrukturalizace, tržní výhledy a věrohodnost prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace
(123)
Již zahájený plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt v zásadě počítá:
-
se soustředěním a rozvojem zaměřeným na […];
-
s racionalizací nákupní politiky a […];
-
s postoupením činností a uzavřením závodů (51);
-
se snížením počtu zaměstnanců (52);
-
s opatřeními zaměřenými na posílení zachování podniku (53).
(124)
Po přezkumu Komise potvrzuje, co již oznámila v rozhodnutí o zahájení řízení, a to že soudí, že tento plán je v souladu s podmínkami stanovenými v odstavcích 35 až 37 pokynů pro restrukturalizaci. Jinými slovy: dotčený plán restrukturalizace umožňuje obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku.
(125)
Komise si přesto přeje vyložit níže svou analýzu a své závěry ohledně tržních výhledů a věrohodnosti prognóz zahrnutých do plánu restrukturalizace.
(126)
Komise vyhodnotila prognózy obsažené v plánu restrukturalizace, a to především z hlediska výhledů růstu. Komise si přeje připomenout, že v tomto rozhodnutí jsou zohledněny pouze údaje, které byly k dispozici v říjnu roku 2008.
(127)
Podle organizace CECED (54) vývoj na evropském trhu z hlediska objemu v období 2005-2007 prokázal mírný růst v západní Evropě (o přibližně 2 % ročně) a trvalý ve východní Evropě (o přibližně 7 % ročně). Posledně uvedená míra růstu je ale proměnlivá, protože podléhá výkyvům hospodářství: dvoumístný hospodářský růst se může snadno střídat s dvoumístným hospodářským poklesem a obráceně.
(128)
Pokud je možno v dlouhodobém výhledu předpokládat sbližování nákupních zvyků ve východní Evropě s Evropou západní, slabá kupní síla v těchto zemích má za následek, že se poptávka soustředí na nejnutnější a nejlevnější výrobky (pračky nebo chladničky). A právě na tyto trhy vstoupila turecká a asijská konkurence.
(129)
Možné trhy pro skupinu FagorBrandt se tedy nacházejí v západní Evropě, protože jsou důležitější jak z hlediska hodnoty, tak z hlediska objemu a také proto, že se na nich méně uplatňují výrobky z dolní části sortimentu nabídky, ve kterých skupina FagorBrandt nemůže již být konkurenceschopná a které jsou příčinou prudkého růstu ve východní Evropě.
(130)
Přesněji řečeno, referenčním trhem skupiny FagorBrandt je francouzský trh, kde skupina uskutečňuje [50-80] % svého prodeje, vyrábí [80-100] % svého objemu a zaměstnává [80-100] % zaměstnanců skupiny. Podle organizace GIFAM (55) vzrostl ve Francii trh velkých domácích spotřebičů v roce 2007 o 1 % ve srovnání s rokem 2006, a to jak z hlediska objemu, tak z hlediska hodnoty. Konkrétněji, trh spotřebičů […], na který se skupina FagorBrandt chce zaměřit, zaznamenal ve srovnání s rokem 2006 růst o […] %, zatímco u spotřebičů […] prodej klesl o […] %.
(131)
Vývoj podle druhu výrobků ukazuje, že slibné trhy, které se v Evropě a především ve Francii rozvíjejí, jsou především trhy […]. Růst u výrobků […] je významný, zatímco chladicí zařízení téměř stagnují, jak dokládá tabulka převzatá ze studie sdružení GIFAM:
Tabulka 4
(132)
Rozhodnutí skupiny FagorBrandt na jedné straně se soustředit především na […] a na druhé straně rozvíjet […] se proto jeví v souladu s vývojem jednotlivých segmentů a výrobků.
(133)
Komise se po analýze dalších zásadních prvků plánu restrukturalizace dokládajících věrohodnost prognóz provozní ziskovosti skupiny FagorBrandt v dlouhodobém výhledu domnívá, že tyto prognózy uvedené v tabulce č. 5 jsou realistické.
Tabulka 5
milionů EUR
2009
2010
2011
2012
Obrat skupiny FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Konečný výsledek
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Zbývající část analýzy se proto omezí na dvě přesně vymezené pochybnosti v otázce, zda je plán restrukturalizace realistický a dostatečný, které byly vyjádřeny v rozhodnutí o zahájení řízení.
(135)
Za prvé: Komise si vyžádala vysvětlení ohledně očekávaného zvýšení obchodního obratu o 20 % v roce 2007. Francouzské orgány vysvětlily, že v roce 2006 došlo ke změně oblasti činnosti skupiny FagorBrandt převodem distribuce značky Fagor na francouzském a anglickém trhu ze společnosti Fagor na skupinu FagorBrandt a později převodem všech činností společnosti Fagor ve Francii (56). Obchodní obrat těchto činností na rok 2007 byl odhadován na [50-100] mil. EUR a byl zahrnut do obchodního obratu skupiny FagorBrandt na rok 2007. Z hlediska konstantní oblasti činnosti dosáhlo plánované zvýšení obratu pouze [5-10] %. Od té doby oznámila Francie Komisi skutečný obchodní obrat dosažený v roce 2007. Dosáhl výše 903 mil. EUR oproti obratu ve výši 779,7 mil. EUR dosaženému v roce 2006, což představuje meziroční růst řádově o 16 %.
(136)
Za druhé: Komise zaznamenala, že plán restrukturalizace neuvádí, jak se skupina FagorBrandt míní vypořádat s navrácením neslučitelné podpory, která byla poskytnuta její italské dceřiné společnosti, což představuje riziko pro obnovení životaschopnosti podniku. Francouzské orgány upřesnily, že vrácení italské podpory společností Brandt Italia by pravděpodobně nemělo dosáhnout částky 200 000 EUR (viz bod odůvodnění č. 70 a následující). Avšak, jak již Komise uvedla (viz bod odůvodnění č. 76 a následující), výše italské podpory, kterou je nutno zohlednit pro účely tohoto rozhodnutí, dosahuje částky 3 190 878,02 EUR, ke které je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008. Komise se přesto domnívá, že vrácení této částky, se kterým je nutno počítat, nezpochybňuje obnovení životaschopnosti podniku, protože skupina FagorBrandt je povinna navýšit svůj vlastní příspěvek o částku rovnající se částce 3 190 878,02 EUR a úrokům (v tomto ohledu viz bod odůvodnění č. 149 a následující).
(137)
Na základě výše uvedených skutečností dospívá Komise k závěru, že pochybnosti o obnovení životaschopnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení byly odstraněny.
6.6.2. Pochybnosti o obnovení životaschopnosti vyjádřené jednou ze zúčastněných stran
(138)
Jak již bylo uvedeno, konkurent nepřející si zveřejnit svou totožnost popírá, že by restrukturalizace mohla obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku. Za prvé: domnívá se, že podnik měl převést část své výroby do výrobních oblastí s nízkými náklady, kde může výrazně ušetřit. Za druhé: podnik nebude mít prostředky na nutné investiční výdaje na zlepšení svých výrobků v průmyslovém odvětví, které vyžaduje každý rok značné investice do průmyslového vybavení, vývoje, výzkumu a rozvoje. Konečně: zdůrazňuje, že podnik zůstává v poměru ke svým konkurentům příliš malý. V následujících bodech odůvodnění se Komise pokusí ověřit, zda připomínky konkurenta, který si nepřeje zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její vlastní závěry ohledně obnovení životaschopnosti.
(139)
Pokud jde o nutnost převést část výroby do zemí s nižšími náklady, Komise zjišťuje, že francouzské orgány odpověděly právě na tento bod. Připomínají, že rozvoj, na který se zaměřuje skupina FagorBrandt (inovační výrobky s vysokou přidanou hodnotou) stejně jako někteří z jejích čistě evropských konkurentů, nejde dohromady se systematizováním jejich výroby v zemích s nízkými náklady. […] U hlavních subjektů odráží umístění výrobních jednotek v zemích s nízkými náklady také jejich vůli rozvíjet v těchto zemích prodej.
(140)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, ohledně skutečnosti, že skupina FagorBrandt nemůže vynaložit značné investice nutné pro zachování její konkurenceschopnosti, a ohledně malé velikosti podniku v porovnání s hlavními subjekty, Komise konstatuje, že sama uvedla v bodě odůvodnění č. 8 rozhodnutí o zahájení řízení, že právě tyto skutečnosti přispěly k potížím podniku. Poznamenává ale, že plán restrukturalizace zřejmě přináší odpovědi na tyto výzvy. Podnik totiž zamýšlí soustředit se na […]. Komise navíc konstatuje, že některé podniky odvětví si dokáží i přes svou malou velikost v porovnání s hlavními subjekty a jejich značnou výrobu v zemích západní Evropy zachovat konkurenceschopnost tím, že se soustředí na určité výrobky a segmenty (jedná se buď o tzv. „specializované“ subjekty jako Miele, Smeg, Liebherr, Teka nebo o malé výrobce vnitrostátního rozměru jako Candy a Gorenje). Komise ostatně konstatuje, že čím dál tím větší zahrnutí společnosti FagorBrandt do skupiny Fagor přispívá svým dílem k řešení problémů spojených s její velikostí. Souhrnem Komise uznává, že body přednesené konkurentem představují pro společnost FagorBrandt výzvy, ale domnívá se, že plán restrukturalizace je takové povahy, aby na ně přinesl odpovědi, a představuje dostatečnou pravděpodobnost obnovení životaschopnosti.
(141)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že připomínky předložené konkurentem, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, nezpochybňují její hodnocení, podle nějž plán restrukturalizace umožní obnovení dlouhodobé životaschopnosti skupiny FagorBrandt.
6.6.3. Dopad dodatečných vyrovnávacích opatření na obnovení životaschopnosti
(142)
Konečně a stále ještě ve věci obnovení dlouhodobé životaschopnosti podniku je Komise podle poslední věty odstavce 38 pokynů pro restrukturalizaci povinna ověřit, zda plánovaná vyrovnávací opatření neohrozí životaschopnost podniku. Jak bylo analyzováno, francouzské orgány navrhly vyrovnávací opatření, jež nebyla zahrnuta do finančních prognóz připojených k oznámení. Tato opatření budou muset být provedena, protože je Komise považuje za nutná. Pokud jde o tato opatření, tj. pětileté pozastavení prodeje chladicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette, která vyvolají zhoršení finančních výsledků podniku, je nutno zjistit, zda jsou pro podnik únosná.
(143)
Podle francouzských orgánů uvádějí dvě následující tabulky č. 6 a 7 finanční výsledky podniku při zohlednění provedení dodatečných vyrovnávacích opatření, která navrhují. Tabulka č. 6 zobrazuje optimistický scénář a tabulka č. 7 pesimistický.
Tabulka 6
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Optimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabulka 7
Pozastavení prodeje mrazicích a varných výrobků a myček nádobí značky Vedette (v milionech EUR)
Pesimistický scénář
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Obrat
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Hrubé ziskové rozpětí
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zahrnutím neopakujících se položek
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provozní výsledek (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Hospodářský výsledek před zdaněním
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zisk po zdanění
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Volné hotovostní prostředky (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kumulativní volné hotovostní prostředky ( Cum. Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabulky č. 6 a 7 vycházejí z následujících předpokladů ohledně ztráty obratu kvůli stažení několika skupin výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Takové stažení může mít za následek:
a)
snížení tržeb u skupiny výrobků značky Vedette, jejíž uvádění na trh je pozastaveno;
b)
snížení tržeb u ostatních skupin výrobků prodávaných pod značkou Vedette (57) (negativní dopad na výrobky značky Vedette);
c)
snížení tržeb u ostatních značek (negativní dopad na celé portfolio značek skupiny FagorBrandt).
(145)
Optimistický scénář zohledňuje pouze důsledky a) a b) bodu odůvodnění č. 144 a ztráta způsobená zastavením uvádění na trh určitého výrobku představuje ztrátu ve výši [70-90] % obchodního obratu u pozastavené výrobní řady (zbývajících [10-30] % představuje částku, kterou skupina FagorBrandt získá zpět nárůstem prodeje stejných výrobků uváděných na trh pod jinou značkou než Vedette) a [20-30] % obchodního obratu u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Pesimistický scénář zohledňuje důsledky c) bodu odůvodnění č. 144 s předpokladem míry ztráty ve výši [110-130] % u zastavené výrobní řady (ztráta se může týkat nejenom 100 % u zastavené výrobní řady ale může se také projevit u ostatních výrobků a značek než jen u výrobní řady, jejíž uvádění na trh je zastaveno) a [20-40] % u ostatních výrobků uváděných na trh pod značkou Vedette. Francouzské orgány vysvětlují, že pesimistický předpoklad odpovídá zkušenosti, kterou již podnik získal: v roce 2003 se ve Francii rozhodl přestat uvádět na trh mikrovlnné trouby pod značkou Vedette a plně se soustředit na značku Brandt, pro kterou bylo vyvinuto mimořádné marketingové úsilí. Uvedené zastavení prodeje mělo velmi záporné následky, protože podnik přišel nejenom o celkový obchodní obrat uskutečněný pod značkou Vedette, ale ztráta zasáhla také značku Brandt (celková ztráta u obou značek představovala […] výrobků během 2 let, již je nutno porovnat s původním prodejem […] kusů, z toho […] pod značkou Vedette, což představuje ztrátu [120-140] % pozastaveného objemu) (58).
(146)
Na základě rozboru údajů z obou výše uvedených tabulek a ostatních údajů poskytnutých francouzskými orgány se Komise domnívá, že zvolená vyrovnávací opatření oslabí podnik, protože vyvolají zhoršení hospodářských výsledků podniku počínaje rokem 2009, kdy začnou být prováděna. Podnik se ale vrátí ke kladnému hospodářskému výsledku již v roce 2010 a ještě ho zlepší v následujících letech. Komise proto soudí, že vyrovnávací opatření navrhovaná francouzskými orgány sice podnik oslabí, ale nezabrání obnovení jeho životaschopnosti.
(147)
Tento závěr není zpochybněn dodatečným vyrovnávacím opatřením uloženým Komisí, a to povinností prodloužit o tři roky zastavení uvádění na trh dotčených výrobků značky Vedette.
(148)
Jak totiž vyplývá z tabulky č. 3, která zobrazuje dopad dodatečného vyrovnávacího opatření na konečný hospodářský výsledek podniku, zůstane tento výsledek v období 2014-2016 kladný a bude vykazovat růst odhadovaný na [1,5-3] %. Stejný závěr proto platí i pro vyrovnávací opatření uložené Komisí: podnik sice oslabí, ale nezbrání obnovení jeho životaschopnosti.
6.7. Omezení podpory na minimum: skutečný příspěvek bez podpory
(149)
Aby podpora mohla být povolena, je podle odstavců 43 až 45 pokynů pro restrukturalizaci nutno, aby její výše a míra byly omezeny na minimum nutné pro provedení restrukturalizace s ohledem na dostupné finanční zdroje podniku, jeho akcionářů či skupiny, ke které náleží. Příjemci podpory musí k plánu restrukturalizace přispět významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniku, nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek.
(150)
Jak uvádí odstavec 43 rozhodnutí o zahájení řízení, dosahují náklady na restrukturalizaci, tak jak jsou popsány v oznámení francouzských orgánů, výše 62,5 mil. EUR. Podnik počítá s tím, že přispěje částkou 31,5 mil. EUR a získá podporu ve výši 31 mil. EUR.
Mil. EUR
%
Restrukturalizační náklady
62,5
100 %
Zdroj financování:
Vlastní úsilí příjemce
4,6
7,4 %
Příspěvek akcionářů
26,9
43 %
Podpora státu
31
49,6 %
(151)
V odstavci 44 rozhodnutí o zahájení řízení Komise vyjadřuje dvě pochybnosti ohledně uvedených údajů. Na jedné straně Komise žádá francouzské orgány o zdůvodnění, proč nezahrnuly vrácení podpory podle článku 44f do restrukturalizačních nákladů. Na druhé straně Komise žádá o vysvětlení povahy vlastního úsilí příjemce.
(152)
Francouzské orgány k druhé pochybnosti odpověděly, že vlastní úsilí příjemce spočívá v bankovních půjčkách, které skupina FagorBrandt získala na trhu. Upřesňují, že v roce 2006 podnik smluvně získal bankovní půjčky ve výši [20-40] mil. EUR a že tato částka byla v roce 2007 navýšena na [20-40] mil. EUR (59). Půjčky byly jištěny […]. Komise konstatuje, že se jedná o „financování z vnějších zdrojů za tržních podmínek“, jak jej stanoví odstavec 43 pokynů pro restrukturalizaci, a představuje tedy platný příspěvek.
(153)
Pokud jde o první pochybnost vyjádřenou Komisí, francouzské orgány uvádějí, že navrácení neslučitelné podpory nemůže být předem označeno za náklad na restrukturalizaci (stejně tak za vlastní úsilí příjemce ve smyslu odstavců 43 a 44 pokynů pro restrukturalizaci). Z tohoto důvodu nezapočítaly podporu podle článku 44f jako restrukturalizační náklad. Udávají ale, že toto navrácení, ohodnocené na přibližně [25-30] mil. EUR (včetně úroků), je samozřejmě zahrnuto do podnikatelského záměru přiloženého k oznámení jako každý jiný běžný finanční výdaj. Komise považuje za nezbytné, aby navrácení bylo vzato v úvahu v podnikatelském plánu, k čemuž v tomto konkrétním případě došlo (60).
(154)
Je ale nutno také zohlednit skutečnost, že k 21. říjnu 2008 italská podpora obdržená společností Brandt Italia představuje částku 3 190 878,02 EUR, níž je nutno připočítat úroky. Nelze proto vyloučit, že se ve vlastním příspěvku, jak ho podnik plánuje, neskrývá dotčená částka. Vlastní příspěvek příjemce se tím dostává pod hranici 50 %, kterou vyžaduje odstavec 44 pokynů pro restrukturalizaci.
(155)
Aby se proto zajistilo, že vlastní příspěvek podniku skutečně neobsahuje prvky podpory a představuje nejméně 50 % nákladů na restrukturalizaci, Komise ukládá jako podmínku tohoto kladného rozhodnutí navýšení vlastního příspěvku v míře odpovídající výši italské podpory, tj. 3 190 878,02 EUR, s tím, že k této částce je nutno připočítat úroky účtované až do dne 21. října 2008.
(156)
Konkrétně to znamená, že je nutno navýšit vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci navrhovaný skupinou FagorBrandt o tuto částku (prostřednictvím půjčky, příspěvku akcionářů či jiným způsobem), a to před koncem období restrukturalizace podniku, který je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány musí prokázat toto navýšení do dvou měsíců od uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
(157)
Pokud jde o tvrzení konkurenta, který si nepřál zveřejnit svou totožnost, že podpora není omezena na minimum, Komise potvrzuje, že kromě ověření dodržení formálního kritéria vlastního příspěvku přesahujícího 50 % rovněž posoudila, zda je podpora omezena na nutné minimum, a to zejména na základě kritérií stanovených v odstavci 45 pokynů pro restrukturalizaci. Komise se domnívá, že tomu tak je a že výše podpory neumožňuje podniku mít „nadbytek prostředků, jenž by mohl být použit pro agresivní a trh narušující činnosti, které nesouvisejí s procesem restrukturalizace.“
(158)
Komise zejména konstatuje, že po poskytnutí podpory a na konci období restrukturalizace zůstane skupina nadále výrazně zadlužena, a to s poměrem zadlužení k vlastnímu kapitálu stále vyšším než jedna. Skupina FagorBrandt tak bude nucena přednostně přidělovat vytvořené finanční prostředky na snížení této míry zadlužení.
6.8. Zásada „jednou a dost“
(159)
Podle odstavce 72 a následujících pokynů pro restrukturalizaci smí být podpora na restrukturalizaci poskytnuta pouze jednou za období deseti roků.
(160)
V tomto konkrétním případě nelze prohlásit italskou a francouzskou podporu, jejichž příjemcem byla skupina FagorBrandt, za podpory na záchranu a restrukturalizaci. V okamžiku poskytnutí těchto podpor, tj. v roce 2002 a roce 2003, nebyla totiž skupina FagorBrandt v obtížích, jak je prokázáno v bodech odůvodnění č. 45 až 56.
(161)
Je proto dodržena zásada „jednou a dost“ stanovená v pokynech pro restrukturalizaci.
6.9. Úplné provedení plánu
(162)
Plán restrukturalizace skupiny FagorBrandt, včetně všech závazků Francie, musí být proveden v plném rozsahu (61). Komise žádá, aby byla informována o postupu provádění plánu a souvisejících závazků.
7. ZÁVĚR
(163)
Podpora může být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud budou splněny všechny uložené podmínky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora, kterou Francie zamýšlí poskytnout ve prospěch podniku FagorBrandt ve výši 31 mil. EUR, je slučitelná s vnitřním trhem za podmínek stanovených v článku 2.
Článek 2
1. Francouzské orgány musí pozastavit vyplácení podpory uvedené v článku 1 tohoto rozhodnutí podniku FagorBrandt, dokud tento podnik nevrátí neslučitelnou podporu, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise 2004/343/ES ze dne 16. prosince 2003 (62).
2. Plán restrukturalizace, s nímž Francie seznámila Komisi dne 6. srpna 2007, je proveden v plném rozsahu.
3. Vlastní příspěvek k nákladům restrukturalizace navrhovaný skupinou FagorBrandt ve výši 31,5 mil. EUR se navýší o částku 3 190 878,02 EUR a úroky účtované z této částky od okamžiku, kdy skupina FagorBrandt dostala k dispozici italskou podporu, do dne 21. října 2008. K tomuto navýšení dojde před uplynutím restrukturalizačního období podniku, jehož konec je stanoven na 31. prosince 2012. Francouzské orgány prokáží toto navýšení do dvou měsíců po uplynutí lhůty dne 31. prosince 2012.
4. Skupina FagorBrandt zastaví uvádění na trh mrazicích a varných zařízení a myček nádobí značky Vedette po dobu osmi roků.
5. Pro zajištění kontroly plnění podmínek stanovených v odstavcích 1 až 4 tohoto článku bude Francie informovat Komisi prostřednictvím výročních zpráv o stavu postupu restrukturalizace skupiny FagorBrandt, o vracení neslučitelné podpory popsané v odstavci 1, o vyplácení slučitelné podpory a o uplatňování vyrovnávacích opatření.
Článek 3
Francie bude informovat Komisi do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí o opatřeních, která provedla, aby mu vyhověla.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 25. července 2012.
DECIZIA COMISIEI
din 25 iulie 2012
privind ajutorul de stat SA.23839 (C 44/2007) acordat de Franța în favoarea întreprinderii FagorBrandt
[notificat cu numărul C(2012) 5043]
(Numai textul în limba franceză este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2013/283/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolele menționate anterior (2) și având în vedere observațiile acestora,
întrucât:
1. PROCEDURĂ
(1)
Prin scrisoarea din 6 august 2007, Franța a notificat Comisia cu privire la un ajutor de restructurare în favoarea grupului FagorBrandt.
(2)
Prin scrisoarea din 10 octombrie 2007, Comisia a informat Franța cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) împotriva ajutorului în cauză.
(3)
Decizia Comisiei de a iniția procedura (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la ajutorul în cauză.
(4)
Comisia a primit observații de la trei părți interesate, și anume de la doi dintre concurenți și de la beneficiarul ajutorului. Electrolux și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 14 decembrie 2007. În urma unei reuniuni cu serviciile Comisiei, care a avut loc la 20 februarie 2008, Electrolux a transmis observații suplimentare prin scrisorile din 26 februarie 2008 și 12 martie 2008. Un concurent care dorește să își păstreze anonimatul și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 17 decembrie 2007 (4). FagorBrandt și-a prezentat observațiile prin scrisoarea din 17 decembrie 2007. Comisia a transmis Franței toate observațiile prin scrisorile din 15 ianuarie 2008 și din 13 martie 2008, acordându-i posibilitatea de a prezenta comentarii pe marginea acestora, și a primit comentariile Franței prin scrisoarea din 15 februarie 2008, precum și printr-un document prezentat cu ocazia reuniunii din 18 martie 2008 [a se vedea considerentul (5)].
(5)
Prin scrisoarea din 13 noiembrie 2007, Franța a prezentat Comisiei observațiile sale cu privire la decizia de inițiere a procedurii. La 18 martie 2008, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei, autoritățile franceze și FagorBrandt. În urma reuniunii, autoritățile franceze au transmis informații prin scrisorile din 24 aprilie 2008 și din 7 mai 2008. La 12 iunie 2008, a avut loc o a doua reuniune la care au participat aceleași părți. În urma reuniunii, autoritățile franceze au transmis informații prin scrisoarea din 9 iulie 2008. La 15 iulie 2008, Comisia a solicitat informații suplimentare, furnizate de autoritățile franceze la 16 iulie 2008.
(6)
La 21 octombrie 2008, sub rezerva unor condiții, Comisia a luat o decizie pozitivă privind ajutorul de restructurare de 31 de milioane EUR acordat întreprinderii FagorBrandt (5) (denumită în continuare „decizia din 21 octombrie 2008”).
(7)
Decizia a fost anulată de Tribunal la 14 februarie 2012 (6) (denumită în continuare „hotărârea Tribunalului din 14 februarie 2012”) din cauza unei duble erori vădite de apreciere: pe de o parte, luarea în considerare a unei măsuri compensatorii nevalabile și, pe de altă parte, lipsa analizei efectului cumulat asupra concurenței al unui vechi ajutor incompatibil, acordat de autoritățile italiene (denumit în continuare „ajutorul italian”) și nerecuperat încă, cu ajutorul aprobat.
(8)
În consecință, Comisia trebuie să adopte o nouă decizie finală. În acest scop, în conformitate cu jurisprudența Tribunalului (7), Comisia nu poate decât să ia în calcul informațiile de care dispunea la acel moment, și anume la 21 octombrie 2008 (a se vedea secțiunea „6.2.2. Cadrul temporal al analizei”).
2. DESCRIERE
(9)
Ajutorul în cauză este un ajutor de restructurare. Suma prevăzută a ajutorului este de 31 de milioane EUR și este furnizată de Ministerul Economiei, Finanțelor și Muncii din Franța. Beneficiarul ajutorului este întreprinderea FagorBrandt S.A., care deține mai multe filiale în cadrul cărora se desfășoară activități de producție și de comercializare.
(10)
Autoritățile franceze arată că, date fiind resursele disponibile și în absența ajutorului de stat, FagorBrandt S.A. s-ar afla în incapacitatea de a face față dificultăților. Potrivit Franței, subvenția directă de 31 de milioane EUR va permite finanțarea a jumătate din cheltuielile de restructurare (8).
(11)
Grupul FagorBrandt (denumit în continuare „FagorBrandt”) aparține indirect întreprinderii Fagor Electrodomésticos S. Coop (denumită în continuare „Fagor”), o cooperativă aflată sub incidența legislației spaniole. Capitalul acestei întreprinderi cooperative este împărțit între aproximativ 3 500 de membri (salariați-asociați), dintre care niciunul nu poate deține mai mult de 25 % din capitalul cooperativei.
(12)
Fagor face parte, la rândul său, dintr-un grup de cooperative numit Mondragón Corporación Cooperativa (denumit în continuare „MCC”), în cadrul căruia fiecare cooperativă își păstrează autonomia juridică și financiară. Fagor aparține diviziei „Gospodărie” din cadrul grupului sectorial „Industrie” al MCC.
(13)
FagorBrandt a realizat o cifră de afaceri de 903 milioane EUR în 2007. Aceasta este prezentă în toate ramurile de activitate din sectorul electrocasnicelor mari, acoperind trei mari categorii de aparate pentru: spălat (mașini de spălat vase, mașini de spălat rufe, uscătoare de rufe, mașini de spălat cu uscător), răcit (frigidere, lăzi și vitrine frigorifice) și gătit (cuptoare tradiționale, cuptoare cu microunde, aragazuri, plite, hote).
3. MOTIVE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII
(14)
În decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat îndoielile, invocând următoarele cinci motive: riscul de eludare a interdicției de a acorda ajutoare de restructurare întreprinderilor nou-înființate; riscul de eludare a obligației de rambursare a ajutorului incompatibil; rezerve în ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii; insuficiența măsurilor compensatorii; rezerve în ceea ce privește limitarea ajutorului la minimul necesar și, în special, în ceea ce privește contribuția beneficiarului.
3.1. Riscul de eludare a interdicției de a acorda ajutoare de restructurare întreprinderilor nou-înființate
(15)
Fiind creată în ianuarie 2002, întreprinderea FagorBrandt era, conform punctului (12) din Orientările comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (denumite în continuare „orientările privind restructurarea”) (9), o întreprindere nou-înființată până în luna ianuarie 2005, și anume timp de trei ani după instituirea sa. Aceasta înseamnă că, atât în momentul în care întreprinderea a beneficiat de scutirea fiscală prevăzută la articolul 44f din Codul Fiscal General (denumită în continuare „ajutorul acordat în baza articolului 44f”), cât și atunci când, în decembrie 2003, Comisia a declarat ajutorul ca fiind incompatibil și a dispus recuperarea acestuia (10), FagorBrandt era o întreprindere nou-înființată. Prin urmare, conform punctului (12) din orientările privind restructurarea, întreprinderea nu era eligibilă pentru un ajutor de restructurare. În consecință, faptul că Franța nu a recuperat ajutorul declarat incompatibil în decembrie 2003 până în momentul în care întreprinderea nu mai putea fi considerată o întreprindere nou-înființată și devenea astfel eligibilă pentru primirea de ajutoare de restructurare ar putea constitui o eludare a interdicției prevăzute la punctul (12) din orientările privind restructurarea.
3.2. Riscul de eludare a obligației de rambursare a ajutorului incompatibil
(16)
Observând că ajutorul notificat pare că servește, în mare parte, finanțării rambursării ajutorului acordat în baza articolului 44f, Comisia are îndoieli cu privire la faptul că ajutorul notificat nu constituie o eludare a obligației de rambursare a ajutorului incompatibil, făcând astfel încât recuperarea acestuia să fie nulă și neavenită.
3.3. Rezerve cu privire la viabilitatea pe termen lung a întreprinderii
(17)
În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii, Comisia și-a exprimat două rezerve. Pe de o parte, observând că cifra de afaceri estimată pentru 2007 a crescut cu aproximativ 20 % față de cea din anul precedent, Comisia s-a întrebat pe ce elemente se bazează această previzionare. Pe de altă parte, Comisia a remarcat că planul de restructurare nu indică modul în care FagorBrandt intenționează să asigure rambursarea ajutorului incompatibil primit de filiala sa din Italia.
3.4. Insuficiența măsurilor compensatorii
(18)
Comisia și-a exprimat, de asemenea, rezervele cu privire la faptul că lipsa punerii în aplicare a unor măsuri compensatorii suplimentare celor deja introduse în cadrul planului de restructurare ar putea fi acceptabilă. Comisia a reamintit că:
(i)
orientările privind restructurarea [punctele (38) - (41)] obligă beneficiarii care îndeplinesc criteriul de „întreprindere mare” să instituie măsuri compensatorii;
(ii)
pe de o parte, în absența ajutorului, FagorBrandt ar ieși de pe piață, iar, pe de altă parte, concurenții săi sunt, în principal, întreprinderi europene. Prin urmare, dispariția FagorBrandt ar permite concurenților europeni să își mărească în mod semnificativ vânzările și producția;
(iii)
se pare că ansamblul de măsuri deja puse în aplicare nu pot fi luate în considerare ca măsuri compensatorii, conform punctului (40) din orientările privind restructurarea;
(iv)
în cele din urmă, Comisia a subliniat faptul că orientările în vigoare în momentul examinării cazurilor Bull (11) și Euromoteurs (12), invocate de Franța, nu impuneau aplicarea unor măsuri compensatorii. De asemenea, Comisia a evidențiat și alte diferențe majore între cazurile respective și cazul de față.
3.5. Rezerve cu privire la contribuția beneficiarului
(19)
În cele din urmă, Comisia și-a exprimat rezervele cu privire la îndeplinirea condițiilor prevăzute la punctele (43) și (44) din orientările privind restructurarea. Pe de o parte, autoritățile franceze nu au inclus rambursarea ajutorului acordat în baza articolului 44f în costurile de restructurare și, pe de altă parte, acestea nu au explicat proveniența anumitor sume considerate drept „efort propriu al beneficiarului”.
4. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE
4.1. Observațiile întreprinderii Electrolux
(20)
Electrolux arată că, pentru a răspunde provocărilor concurenței mondiale, a pus în aplicare planuri de restructurare majore și foarte costisitoare. Pentru a rămâne competitivă, întreprinderea a fost obligată să ia măsuri drastice precum închiderea a opt fabrici din Europa de Vest, a căror producție a fost, în principal, transferată către alte fabrici existente în Europa și către altele noi din Polonia și Ungaria. Cea mai mare parte a întreprinderilor din sectorul „electrocasnicelor mari” au desfășurat astfel de operațiuni de restructurare. În consecință, întreprinderea reclamă faptul că FagorBrandt ar putea primi o subvenție pentru a putea face față unei situații pe care celelalte întreprinderi din sector trebuie să o gestioneze fără a primi vreun ajutor asemănător. Ajutorul ar denatura concurența în detrimentul altor întreprinderi.
4.2. Observațiile celui de-al doilea concurent
(21)
În primul rând, concurentul, care dorește să-și păstreze anonimatul, estimează că ajutorul planificat nu va permite restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii. Acesta consideră că este necesară o reorganizare industrială substanțială pentru a asigura supraviețuirea întreprinderii. Tot acesta estimează însă că FagorBrandt nu va dispune de mijloacele pentru finanțarea investițiilor necesare. De asemenea, ajutorul nu va permite întreprinderii FagorBrandt să atingă dimensiunile necesare pentru a-ți îmbunătăți poziția în cadrul negocierilor cu marii distribuitori, care preferă furnizori cu o prezență mai importantă în Uniunea Europeană.
(22)
În al doilea rând, concurentul consideră că ajutorul nu este limitat la minimul necesar, întrucât FagorBrandt ar putea primi fondurile necesare restructurării sale de la acționarul său și de la cooperativa (respectiv MCC, din care face parte banca Caja Laboral) din care acesta din urmă face parte.
(23)
În al treilea rând, concurentul estimează că ajutorul este de natură să afecteze concurența și schimburile comerciale dintre statele membre. Pe de o parte, majoritatea întreprinderilor din sector desfășoară activități de producție în Europa, prin urmare, pot fi considerate europene. Întreprinderile concurente din Asia și Turcia nu reprezintă o prezență semnificativă decât în cazul anumitor produse. Pe de altă parte, FagorBrandt este a cincea cea mai mare întreprindere din sector la nivel european și deține o poziție solidă pe piața franceză, spaniolă și poloneză. Concurentul consideră, în consecință, că, în lipsa unor măsuri compensatorii, ajutorul nu ar putea fi declarat compatibil de către Comisie.
(24)
În al patrulea rând, acordarea de ajutoare ilegale în trecut de către Franța și Italia conduce la două concluzii: pe de o parte, dificultățile întreprinderii FagorBrandt sunt recurente, punându-se problema viabilității acesteia; pe de altă parte, ajutorul notificat va servi, probabil, la rambursarea ajutoarelor ilegale, eludând astfel obligația de rambursare.
4.3. Observațiile întreprinderii FagorBrandt
(25)
Observațiile întreprinderii FagorBrandt sunt similare cu cele ale autorităților franceze, prezentate în rezumat în continuare.
5. OBSERVAȚIILE FRANȚEI
5.1. Observațiile Franței cu privire la decizia de inițiere a procedurii
(26)
În ceea ce privește posibila eludare a interdicției de acordare a ajutoarelor de restructurare pentru întreprinderile nou înființate, autoritățile franceze nu contestă că FagorBrandt trebuie considerată „întreprindere nou înființată” pe durata celor trei ani de la înființarea acesteia, în conformitate cu punctul (12) din orientările privind restructurarea. Totuși, autoritățile franceze observă că problema unui posibil ajutor de restructurare în favoarea FagorBrandt nu s-a pus decât în cursul anului 2006, ca urmare a dificultăților cu care întreprinderea s-a confruntat începând cu anul 2004 și ținând cont de degradarea situației sale financiare începând din 2005, și anume pe parcursul celui de-al cincilea an de funcționare. Cu alte cuvinte, întreprinderea nu avea motive să solicite un ajutor de restructurare înainte de a se afla într-o situație care să justifice un astfel de ajutor, adică în 2006. În consecință, problema unei eventuale eludări a regulii celor „trei ani” este fără obiect.
(27)
În ceea ce privește posibilitatea ca ajutorul notificat să facă nulă și neavenită obligația de rambursare, Franța amintește că întreprinderea nu se află în dificultate numai pentru că ar trebui să ramburseze ajutorul. Dificultățile financiare au început de fapt din anul 2004, iar situația s-a degradat considerabil în 2005 și 2006. Potrivit concluziilor Comisiei din decizia de inițiere a procedurii, întreprinderea se află într-adevăr în dificultate în sensul orientărilor privind restructurarea. Franța conchide că, din acest motiv, întreprinderea este eligibilă pentru a primi un ajutor de restructurare în cazul în care celelalte condiții ale unui astfel de ajutor sunt, de asemenea, îndeplinite. Întrebarea dacă întreprinderea ar putea sau nu să depășească dificultățile din 2007 sau 2008 dacă nu ar trebui să ramburseze ajutorul nu are nicio relevanță deoarece rambursarea ajutorului este obligatorie încă din momentul deciziei negative adoptate de Comisie în 2003 cu privire la schema de ajutor care face obiectul articolului 44f. Prin urmare, acumularea dificultăților financiare este cea care justifică solicitarea ajutorului, dificultățile fiind cauzate de costurile de restructurare deja suportate de întreprindere, de nefinalizarea restructurării, dar și de toate celelalte cheltuieli de care aceasta trebuie să țină cont, inclusiv rambursarea ajutorului.
(28)
În ceea ce privește restabilirea viabilității pe termen lung și cele două rezerve exprimate în decizia de inițiere, autoritățile franceze remarcă următoarele aspecte. Referitor la previzionarea unei creșteri cu 20 % a cifrei de afaceri pentru anul 2007 în comparație cu exercițiul financiar 2006, aceasta poate fi în principal explicată prin modificarea domeniului de activitate a întreprinderii FagorBrandt, survenită în 2006. În ceea ce privește neluarea în considerare a rambursării ajutorului ilegal primit de filiala sa italiană (acordat în cadrul preluării de către Brandt Italia a activităților din sectorul de aparate electrocasnice ale Ocean Spa), autoritățile franceze arată că rambursarea nu ar trebui să afecteze viabilitatea întreprinderii, ținând cont de faptul că suma pe care trebuie să o plătească în ultimă instanță Brandt Italia ar trebui să fie mai mică de 200 000 EUR, soldul fiind suportat de către vânzătorul activităților respective.
(29)
În ceea ce privește lipsa măsurilor compensatorii, Franța reia ideea că întreprinderea în cauză a cedat deja, în 2004, întreprinderea Brandt Components (fabrica din Nevers). Mai mult, întreprinderea și-a redus capacitatea de producție, sistând producția de lăzi frigorifice și de cuptoare cu microunde neîncastrabile. Autoritățile franceze amintesc, de asemenea, că ajutorul a generat o denaturare foarte mică, ceea ce reduce necesitatea măsurilor compensatorii. Într-adevăr, FagorBrandt deține mai puțin de [0-5] % (13) din cota de piață la nivel european, ceea ce înseamnă foarte puțin în comparație cu principalii săi concurenți. Autoritățile franceze consideră, în plus, că prezența pe piață a întreprinderii permite evitarea situațiilor de oligopol. În cursul procedurii de investigație oficială, autoritățile franceze au propus punerea în aplicare a unor măsuri compensatorii suplimentare.
(30)
În ceea ce privește rezervele exprimate de Comisie față de limitarea ajutorului la minimul necesar și față de contribuția proprie a beneficiarului, autoritățile franceze remarcă următoarele elemente. Referitor la neluarea în considerare a rambursării ajutorului în costurile de restructurare, acestea arată că rambursarea unui ajutor incompatibil nu poate fi considerată, a priori, drept costuri de restructurare. Referitor la „efortul propriu al beneficiarului”, astfel cum este numit în notificare, autoritățile franceze arată că acesta se referă la împrumuturi bancare.
5.2. Comentariile Franței cu privire la observațiile părților interesate
(31)
În ceea ce privește observațiile întreprinderii Electrolux, Franța subliniază că măsurile de restructurare adoptate de Electrolux și de alți concurenți nu au avut ca scop restabilirea unei situații economice dificile, ci consolidarea poziției pe piața aparatelor electrocasnice mari. În consecință, Franța consideră că situațiile respective nu sunt comparabile pentru FagorBrandt și concurenții săi care, în orice caz, dispun de mijloace financiare superioare, date fiind dimensiunile lor mult mai mari.
(32)
În ceea ce privește observațiile legate de viabilitatea pe termen lung a FagorBrandt, formulate de întreprinderea care și-a păstrat anonimatul, autoritățile franceze subliniază, în primul rând, că FagorBrandt a luat măsuri menite, în primă instanță, să limiteze pierderile și să consolideze profitul, astfel încât să poată obține, ulterior, o poziție mai bună pe piață, în special prin dezvoltarea […].
(33)
În ceea ce privește afirmația că ajutorul nu se limitează la minimul necesar deoarece FagorBrandt ar fi putut obține fonduri de la acționarii săi, autoritățile franceze subliniază că MCC nu este o societate holding, ci o mișcare cooperatistă. În cadrul acestei mișcări cooperatiste, fiecare întreprindere, inclusiv Fagor sau banca Caja Laboral, este independentă și se supune deciziilor propriilor lucrători-cooperatori, care sunt și proprietarii acesteia. Prin urmare, FagorBrandt nu poate să conteze decât pe susținerea financiară a Fagor, limitată la capacitățile actuale ale acesteia. Achiziția FagorBrandt a redus marjele de manevră ale Fagor din punct de vedere al fluxurilor de numerar, iar Fagor nu poate în prezent să accepte finanțări peste un anumit prag.
(34)
În al treilea rând, ca răspuns la presupusele efecte negative asupra concurenței, autoritățile franceze evidențiază unele contradicții în observațiile părții interesate care și-a păstrat anonimatul. Pe de o parte, aceasta afirmă că ajutorul ar afecta condițiile concurenței de pe piața europeană. Pe de altă parte, același anonim afirmă că FagorBrandt este o întreprindere prea mică în comparație cu marile întreprinderi concurente, ceea ce îi pune în pericol viabilitatea. În plus, referitor la lipsa măsurilor compensatorii, autoritățile franceze amintesc că au pus deja în aplicare măsuri compensatorii valabile și că propun, de asemenea, punerea în aplicare a unor măsuri noi.
(35)
În al patrulea rând, ca răspuns la afirmațiile bazate pe acordarea anterioară a unor ajutoare ilegale de către Franța și Italia, Franța amintește că respectivele ajutoare ilegale nu vizau un program de restructurare a întreprinderii ci un sistem care să favorizeze menținerea locurilor de muncă pe teritoriul său. Pe de altă parte, Franța subliniază, pe baza informațiilor comunicate Comisiei la 17 decembrie 2007 de către întreprinderea FagorBrandt, că nu există un raport real între valoarea ajutorului acordat (aproximativ 20 de milioane EUR ajutor net, după impozitare) și valoarea ajutorului incompatibil (aproximativ 27,3 milioane EUR după calcularea dobânzii). În plus, cheltuielile de restructurare sunt evaluate la 62,5 milioane EUR, prin urmare, sunt net superioare ajutorului de restructurare solicitat. În cele din urmă, autoritățile franceze amintesc caracterul fungibil al cheltuielilor.
(36)
În ceea ce privește observațiile transmise Comisiei de către întreprinderea FagorBrandt, autoritățile franceze arată că nu pot decât să fie de acord cu respectivele elemente de clarificare, cu atât mai mult cu cât acestea vin în completarea propriilor lor observații.
6. EVALUAREA AJUTORULUI
6.1. Existența unui ajutor în temeiul articolului 107 alineatul (1) din TFUE
(37)
Comisia consideră că măsura examinată constituie un ajutor de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) TFUE. Acesta ia forma unei subvenții a guvernului francez și, în consecință, este finanțată din resurse de stat și este imputabilă statului. Măsura se adresează exclusiv întreprinderii FagorBrandt, prin urmare, este selectivă. Subvenția favorizează întreprinderea FagorBrandt furnizându-i resurse suplimentare și ajutând-o să evite încetarea activităților. Prin urmare, măsura amenință să denatureze concurența între producătorii de aparate electrocasnice mari. În sfârșit, piața de aparate electrocasnice mari este caracterizată de schimburi comerciale importante între statele membre. În consecință, Comisia conchide că măsura notificată constituie un ajutor de stat. Franța nu contestă această concluzie.
6.2. Temeiul juridic al evaluării
6.2.1. Temeiul juridic al compatibilității ajutorului
(38)
Articolul 107 alineatele (2) și (3) TFUE prevede derogări de la incompatibilitatea generală specificată la alineatul (1) din același articol. Derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu pot fi, în mod clar, aplicate cazului de față.
(39)
În ceea ce privește derogările prevăzute la articolul 107 alineatul (3) TFUE, Comisia observă că, întrucât obiectivul ajutorului nu este regional, iar derogarea de la același alineat litera (b) în mod clar nu este aplicabilă, se aplică numai derogarea menționată la litera (c). Aceasta prevede autorizarea ajutoarelor de stat destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. În acest context, este cert că ajutoarele au fost acordate în scopul restabilirii viabilității pe termen lung a unei întreprinderi aflate în dificultate. Comisia a expus modul în care evaluează compatibilitatea unor astfel de ajutoare în orientările privind restructurarea. Prin urmare, orientările respective vor servi drept temei juridic al evaluării. Comisia consideră că niciun alt cadru UE nu se poate aplica la cazul de față. De altfel, Franța nu a invocat nicio altă derogare de la TFUE. În plus, niciuna dintre părțile interesate nu a criticat alegerea acestui temei juridic, care a fost deja anunțat în decizia de inițiere a procedurii.
6.2.2. Cadrul temporal al analizei
(40)
În conformitate cu jurisprudența Tribunalului (14), după anularea uneia dintre deciziile sale, Comisia trebuie să își întemeieze noua analiză exclusiv pe informațiile de care dispunea la momentul adoptării deciziei anulate, în cazul de față la 21 octombrie 2008.
(41)
Prin urmare, evenimentele care s-au produs ulterior datei de 21 octombrie 2008 nu trebuie să fie luate în considerare. Schimbările sau evoluțiile pieței sau cele care privesc situația beneficiarului ajutorului trebuie eliminate din analiză. De asemenea, Comisia nu ia în considerare perioada de punere în aplicare a planului de restructurare posterioară lunii octombrie 2008 (15).
(42)
În același timp, Comisia nu are obligația de a relua investigarea cazului, nici măcar de a o completa cu noi expertize tehnice (16). Anularea unui act prin care se finalizează o procedură administrativă care cuprinde mai multe etape nu determină în mod necesar anularea întregii proceduri. Atunci când, ca în cazul de față, în pofida măsurilor de investigare care permit o analiză exhaustivă a compatibilității ajutorului, analiza efectuată de către Comisie se dovedește a fi incompletă și determină astfel nelegalitatea deciziei, procedura prin care se urmărește înlocuirea acestei decizii poate fi reluată pe baza măsurilor de investigare deja realizate (17).
(43)
În plus, întrucât Comisia trebuie să își întemeieze noua analiză exclusiv pe informațiile de care dispunea în octombrie 2008, informații în privința cărora autoritățile franceze și FagorBrandt și-au prezentat deja observațiile, nu este necesar ca acestea să fie consultate din nou (18). În cele din urmă, dreptul terților interesați de a-și expune observațiile a fost asigurat prin publicarea în Jurnalul Oficial a deciziei de inițiere a procedurii (19) și nicio dispoziție din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 nu impune să li se ofere din nou această posibilitate în cazul în care planul de restructurare inițial este modificat în cursul investigării (20).
(44)
Astfel, prezenta decizia este fondată numai pe elementele disponibile la data de 21 octombrie 2008.
6.3. Eligibilitatea întreprinderii pentru ajutoarele de restructurare
(45)
Pentru a beneficia de ajutor de restructurare, întreprinderea trebuie, în primul rând, să poată fi considerată o întreprindere aflată în dificultate, conform definiției din secțiunea 2.1 a orientărilor privind restructurarea.
(46)
La punctul (24) din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a arătat că întreprinderea părea a se afla în dificultate în sensul punctului (11) din orientările privind restructurarea. De asemenea, la punctul (27) din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a arătat, că, în conformitate cu punctul (13) din orientările privind restructurarea, dificultățile întreprinderii deveniseră prea mari pentru a putea fi finanțate de către acționarul său spaniol. Contrar acestei evaluări preliminare, concurentul care și-a păstrat anonimatul consideră că FagorBrandt ar putea obține de la Fagor și de la MCC sprijinul financiar necesar pentru a face față dificultăților. Prin urmare, se pune problema dacă evaluarea preliminară realizată în decizia de inițiere a procedurii trebuie modificată. Comisia remarcă faptul că respectivul concurent își bazează afirmația pe un articol din presă (21) care pare să indice că Fagor poate obține cu ușurință fonduri de pe piețele financiare. Totuși, Comisia remarcă faptul că articolul datează din luna aprilie 2005 și că situația financiară a întreprinderii Fagor s-a degradat puternic ulterior acestei date. Autoritățile franceze reamintesc, în acest sens, că datoriile financiare ale Fagor (excluzând datoriile FagorBrandt) s-au triplat în 2005, mai ales după achiziția titlurilor FagorBrandt și în urma unor investiții industriale masive la Fagor. În plus, Fagor a injectat capital în valoare de 26,9 milioane EUR în FagorBrandt în anul 2006. Toate aceste elemente aproape au epuizat capacitatea cooperativei de a-și achita datoriile, nivelul de îndatorare al acesteia depășind cu mult pragul general admis.
(47)
În plus, autoritățile franceze au explicat că Fagor, acționarul unic al grupului FagorBrandt, este o cooperativă de lucrători-asociați aflată sub incidența legislației spaniole. Capitalul acesteia este împărțit între aproximativ 3 500 de membri care sunt exclusiv salariați-asociați, dintre care niciunul nu poate deține mai mult de 25 % din capitalul cooperativei.
(48)
Din cauza acestei forme juridice, Fagor nu poate să ia inițiativa unor creșteri de capital deschise terților care ar subscrie la aceasta. Cooperativa nu își poate mări capitalul decât făcând apel la propriii săi membri, ale căror capacități financiare sunt limitate la economiile lor personale. Singura posibilitate de care cooperativa dispune pentru a-și finanța dezvoltarea este de a efectua împrumuturi la bănci sau de a emite împrumuturi obligatoare.
(49)
În ceea ce privește MCC, acesta este un grup de cooperative din care face parte Fagor. În cadrul acestui grup, fiecare cooperativă își păstrează autonomia juridică și financiară. Cu alte cuvinte, nu există nicio legătură la nivelul capitalului între Fagor și MCC. Prin urmare, MCC nu este un holding, ci o mișcare cooperatistă. Fiecare cooperativă care aparține acestui grup, cum ar fi Fagor sau banca Caja Laboral, este independentă și depinde de deciziile propriilor săi salariați-cooperatori, care sunt proprietarii săi. Prin urmare, relațiile între MCC și membrii săi nu pot fi privite precum cele ale unui grup cu capital tradițional.
(50)
În consecință, din cauza formei sale juridice, MCC nu putea obține fonduri ca o societate anonimă și nu poate fi considerată drept o societate mamă în sensul punctului (13) din orientările privind restructurarea. FagorBrandt nu putea, așadar, să conteze decât pe sprijinul întreprinderii mamă, Fagor, în limitele capacităților sale contributive.
(51)
Comisia estimează, prin urmare, că nu este necesară revizuirea evaluării făcute în decizia de inițiere privind eligibilitatea întreprinderii în baza punctelor (11) și (13) din orientările privind restructurarea.
(52)
În ceea ce privește eligibilitatea întreprinderii în baza condițiilor definite în secțiunea 2.1 din orientările privind restructurarea, decizia de inițiere lasă loc unei singure rezerve, și anume, o posibilă eludare a interdicției de a acorda ajutor de restructurare întreprinderilor nou înființate [a se vedea punctul (3) de mai sus, „Motive care au condus la inițierea procedurii”].
(53)
Comisia a analizat situația financiară a întreprinderii, prezentată în tabelul 1 de mai jos. Reiese clar că, pe durata primilor trei ani de funcționare, întreprinderea, chiar dacă ar fi rambursat ajutorul acordat în baza articolului 44f, nu ar fi îndeplinit criteriile prevăzute la punctele (10) și (11) din orientările privind restructurarea pentru a putea fi considerată întreprindere aflată în dificultate. În ceea ce privește punctul 10 din orientările privind restructurarea, rezultă că, inclusiv în cazul în care ar fi rambursat ajutorul de 22,5 milioane EUR încă din 2004 (și anume, în lunile următoare deciziei finale negative a Comisiei), întreprinderea nu ar fi pierdut încă jumătate din capitalul propriu în 2004. În ceea ce privește punctul (11) din orientările privind restructurarea, chiar dacă întreprinderea ar fi rambursat ajutorul de 22,5 milioane EUR încă din 2004, aceasta nu ar fi cunoscut decât un singur an de pierderi (2004), ceea ce este insuficient pentru a fi considerată ca aflată în dificultate, conform acestui punct. Prin urmare, trebuie să se constate că dificultățile financiare ale grupului FagorBrandt s-au agravat începând cu anul 2005, astfel încât întreprinderea ar putea fi considerată ca aflată în dificultate în sensul orientărilor privind restructurarea (și anume, o întreprindere care, „fără o intervenție externă din partea autorităților publice”, se îndreaptă „către o moarte economică iminentă pe termen scurt sau mediu”) fără îndoială începând cu anul următor (ținând cont de obligația de rambursare a ajutorului acordat în baza articolul 44f) și în mod cert în 2007.
Tabelul 1
milioane EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Cifra de afaceri
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Marja brută
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Rezultat net
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Resurse proprii
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
De asemenea, Comisia a arătat că, în cursul primului trimestru al anului 2005, grupul Fagor a luat decizia de a cumpăra 90 % din acțiunile întreprinderii la prețul de [150-200] de milioane EUR. Aceasta arată că piața nu considera că întreprinderea se afla în dificultate în sensul orientărilor privind restructurarea, nefiind o întreprindere care, în lipsa unei intervenții externe din partea autorităților publice, se îndreaptă către o moarte economică iminentă, pe termen scurt sau mediu.
(55)
Conform celor enunțate anterior, Comisia estimează că întreprinderea, constituită în ianuarie 2002, nu putea fi considerată ca fiind în dificultate în primii trei ani de funcționare, chiar dacă ar fi rambursat imediat ajutorul acordat în baza articolului 44f. Prin urmare, Comisia estimează că nerecuperarea de către Franța a ajutoarelor acordate în baza articolului 44f până în ianuarie 2005 - și anume la trei ani de la crearea întreprinderii FagorBrandt - nu a avut ca efect menținerea în viață, în mod artificial, a unei întreprinderi care, altfel, ar fi ieșit de pe piață. Comisia estimează, de asemenea, că, în această perioadă, întreprinderea nu a avut motive să solicite un ajutor de restructurare. În baza celor arătate anterior, Comisia consideră că nerecuperarea de către Franța a ajutoarelor acordate în baza articolului 44f până în luna ianuarie 2005 nu constituie o eludare a interdicției de a acorda ajutor de restructurare în favoarea întreprinderilor nou- înființate, în sensul punctului (12) din orientările privind restructurarea.
(56)
În concluzie, rezervele în ceea ce privește eligibilitatea întreprinderii au fost înlăturate, iar Comisia estimează că sunt îndeplinite condițiile prevăzute în secțiunea 2.1 din orientările privind restructurarea.
6.4. Dispoziții privind ajutoarele anterioare ilegale și incompatibile
6.4.1. Ajutorul acordat de către Franța
(57)
În temeiul punctului (23) din orientările privind restructurarea și dat fiind că ajutorul notificat pare a servi, în principal, finanțării sumei necesare pentru rambursarea ajutoarelor acordate în baza articolului 44f, la punctul (30) din decizia de inițiere a procedurii Comisia își exprimă rezervele cu privire la faptul că ajutorul notificat constituie o eludare a obligației de rambursare și că face nulă și neavenită obligația în cauză.
(58)
În evaluarea acestui aspect, Comisia a luat în considerare următoarele elemente.
(59)
În primul rând, conform unei jurisprudențe constante, rambursarea cu dobândă a ajutoarelor incompatibile permite restabilirea situației anterioare acordării ajutorului și eliminarea, în acest fel, a denaturării concurenței pe care o provoacă acesta. Prin urmare, în cazul de față, se presupune că rambursarea cu dobândă a ajutorului acordat în baza articolului 44f - care condiționează plata noului ajutor - restabilește situația anterioară acordării acestuia.
(60)
În al doilea rând, întreprinderea este eligibilă pentru a beneficia de ajutoare de restructurare. Într-adevăr, în primul rând, dificultățile financiare ale întreprinderii nu provin, în principal, din rambursarea ajutorului incompatibil. Acestea provin din alte surse, care sunt cauza pierderilor suportate începând cu anul 2004 (a se vedea tabelul 1 de mai sus). Rambursarea viitoare a ajutorului incompatibil nu va face decât să agraveze dificultățile până la un punct în care întreprinderea nu va mai putea să le facă față fără un ajutor din partea statului. În al doilea rând, a fost pus în aplicare un plan de restructurare a activităților, ale cărui costuri se ridică la 62,5 milioane EUR. Acest lucru arată că restructurarea operațională necesară pentru restabilirea rentabilității activităților presupune costuri foarte importante, mai importante decât rambursarea ajutorului acordat în baza articolului 44f, care se ridică la 22,5 milioane EUR, fără dobânzi. Aceste elemente demonstrează că întreprinderea FagorBrandt este o întreprindere aflată în dificultate și a cărei existență este în pericol. Prin urmare, întreprinderea poate, ca orice întreprindere aflată într-o asemenea situație, să beneficieze de ajutor de restructurare dacă îndeplinește și celelalte condiții prevăzute în orientările privind restructurarea.
(61)
În al treilea rând, în decizia sa din 1991 privind cazul Deggendorf (22), observând că „Ajutoarele acordate ilegal pe care Deggendorf refuză să le restituie din 1986 și ajutoarele noi (…) ar avea ca efect cumulat obținerea de către această societate a unui avantaj excesiv și necuvenit, care ar aduce modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”, Comisia a considerat noile ajutoare ca fiind compatibile, cu condiția ca „autoritățile (…) să fie obligate să suspende plata ajutoarelor (…) către întreprinderea Deggendorf, atât timp cât acestea nu procedează la recuperarea ajutoarelor incompatibile (…)”. În hotărârea sa din 15 mai 1997 (23), Curtea de Justiție a validat punctul de vedere al Comisiei. Ulterior, Comisia a adoptat mai multe decizii în care adoptă aceeași abordare, și anume, aceea de a considera un nou ajutor compatibil, impunând totodată suspendarea plății acestuia până la rambursarea ajutorului ilegal (24). Comisia observă că, în cazul de față, din momentul în care noul ajutor răspunde condițiilor prevăzute în orientările privind restructurarea, niciun element nu pare să se opună aplicării abordării Deggendorf, și anume, de a considera noul ajutor compatibil, cu condiția ca plata acestuia să fie suspendată până la recuperarea ajutorului acordat în baza articolului 44f.
(62)
În baza considerațiilor anterioare, rezervele Comisiei au fost înlăturate.
(63)
În acest context, Comisia dorește să facă următoarea precizare. Punctul (23) din orientările privind restructurarea obligă Comisia, în cadrul examinării unui ajutor de restructurare, „să ia în considerare, în primul rând, efectul cumulat al ajutorului anterior și al celui nou și, în al doilea rând, faptul că ajutorul anterior nu a fost rambursat.” Astfel cum se arată la nota de subsol nr. 14 din orientările privind restructurarea, această dispoziție se bazează pe jurisprudența Deggendorf (25). În cazul de față, Franța s-a angajat să recupereze ajutorul acordat în baza articolului 44f înainte de a proceda la plata noului ajutor. În prezenta decizie, Comisia are obligația, în virtutea jurisprudenței Deggendorf citată anterior, să transforme acest angajament în condiție de compatibilitate a ajutorului notificat. În acest mod, Comisia se asigură că nu există un cumul între ajutorul anterior și noul ajutor și că ajutorul anterior este rambursat.
6.4.2. Ajutorul italian ilegal
(64)
La 21 octombrie 2008, Brandt Italia, filiala italiană a grupului FagorBrandt, rămâne datoare cu o parte din ajutorul acordat de autoritățile italiene. Ajutorul a fost declarat incompatibil de către Comisie în decizia sa din 30 martie 2004 (26).
(65)
După cum s-a amintit la considerentul (61), într-o astfel de situație, jurisprudența Deggendorf (27) confirmă faptul că Comisia nu își depășește competențele de apreciere atunci când impune recuperarea ajutorului anterior ca o condiție prealabilă pentru plata noului ajutor. În cazul în care Comisia condiționează acordarea ajutorului avut în vedere de recuperarea prealabilă a unuia sau a mai multor ajutoare anterioare, nu este obligată să examineze efectul cumulat al acestor ajutoare asupra concurenței, o astfel de condiție permițând să se evite ca avantajul conferit de ajutorul avut în vedere să se cumuleze cu cel conferit de ajutoarele anterioare (28).
(66)
Astfel, în cadrul practicii sale decizionale, Comisia a acordat întâietate recuperării ajutoarelor incompatibile ca o condiție prealabilă pentru plata unor noi ajutoare (29) mai degrabă decât aplicării punctului (23) din orientările privind restructurarea, care i-ar fi permis să ia în calcul efectul cumulat al ajutorului ilegal cu noul ajutor.
(67)
Cu toate acestea, ca urmare a circumstanțelor deosebite ale cazului de față, Comisia intenționează să aplice punctul (23) din orientări. Într-adevăr, în cazul de față, Comisia trebuie să adopte o nouă decizie ca urmare a anulării de către Tribunal a deciziei sale din 21 octombrie 2008. În acest cadru, Comisia nu poate să țină cont de informațiile pe care nu le deținea la data primei decizii. Prin urmare, Comisia nu poate să ia în considerare unele angajamente noi pe care și le-ar lua statul membru, nici modalitățile de recuperare a ajutoarelor ilegale care ar fi avut loc după această dată.
(68)
Prin urmare, după cum se menționează, de altfel, și în hotărârea Tribunalului din 14 februarie 2012 (30), Comisia trebuie să examineze efectul cumulat asupra concurenței al ajutorului italian cu ajutorul de restructurare notificat.
(69)
Cu toate acestea, este necesar să se determine mai întâi care este valoarea ajutorului italian care ar trebui să fie luată în calcul la 21 octombrie 2008.
(70)
FagorBrandt estimează că valoarea ajutorului italian care trebuie rambursat de către Brandt Italia ar trebui să fie, după toate probabilitățile, mai mică de 200 000 EUR.
(71)
Într-adevăr, FagorBrandt, prin intermediul filialei sale Brandt Italia, a achiziționat în 2003 uzina din Verolanuova și activele acesteia de la întreprinderea Ocean, care era sub administrare judiciară. Prețul oferit de către Brandt Italia pentru activele respective s-a ridicat la 10 milioane EUR.
(72)
Deoarece suma a fost considerată insuficientă de către administratorii judiciari ai întreprinderii Ocean, autoritățile italiene au dorit să extindă la astfel de operațiuni de redresare dispozițiile care provin din schemele de ajutor „Mobilita” și „Cassa Integrazione”, dispoziții declarate compatibile cu legislația europeană în vigoare. Acestea prevedeau în special ca întreprinderile care angajează salariați în șomaj să poată beneficia de scutirea de la plata contribuțiilor sociale. Obiectivul extinderii măsurilor era ca beneficiul astfel obținut de către cumpărător să crească proporțional cu prețul de cumpărare al activelor respective.
(73)
Astfel, autoritățile italiene au promulgat la data de 14 februarie 2003 un decret-lege care prevedea ca cumpărătorul de active de la orice întreprindere aflată sub administrare judiciară care angajează mai mult de 1 000 de salariați să beneficieze de scutiri de la plata contribuțiilor sociale și a unor contribuții suplimentare pentru fiecare angajat preluat. Operațiunea de achiziționare a activităților legate de echipamente electrocasnice ale întreprinderii Ocean SpA de către Brandt Italia din 7 martie 2003 era eligibilă conform schemei puse în aplicare în conformitate cu respectivul decret-lege. Din acest motiv, valoarea scutirilor, estimată la 8,5 milioane EUR, a crescut prețul de achiziție propus de Brandt Italia, ajungând astfel la 18,5 milioane EUR.
(74)
În decizia sa din 30 martie 2004 (31), Comisia a considerat că decretul-lege din 14 februarie 2003, transformat în lege la 17 aprilie 2003, constituia o schemă de ajutor ilegal și incompatibil. Îndată ce a fost informat cu privire la decizia Comisiei, grupul Brandt Italia a obținut de la Tribunalul Comercial din Brescia, la 5 iulie 2004, punerea sub sechestru a ultimei părți din plata prețului de cumpărare (5,7 milioane EUR) și a abordat organele de administrare a întreprinderii Ocean pentru recuperarea sumei plătite excedentar. Într-adevăr, Brandt Italia considera că statul italian trebuia să recupereze ajutorul ilegal de la beneficiarul real al acestuia.
(75)
Prin urmare, chiar dacă, în conformitate cu schema de ajutor condamnată de Comisie, beneficiarul ajutorului în cauză era Brandt Italia (întreprindere care a beneficiat efectiv de scutiri), FagorBrandt a considerat că beneficiul final al ajutorului a fost transferat aproape integral creditorilor înscriși de către administratorii judiciari ai întreprinderii Ocean prin intermediul unei majorări a prețului de cumpărare a activelor (creștere a prețului de 8,5 milioane EUR, față de 8 624 283 EUR reprezentând scutiri acordate efectiv). În consecință, autoritățile franceze estimau că soldul care trebuie rambursat de către grupul Brandt Italia/FagorBrandt ar fi de 124 283 EUR, sumă la care trebuie adăugată dobânda.
(76)
Cu toate acestea, autoritățile italiene au transmis Comisiei informații care infirmă acest raționament.
(77)
La 13 mai 2008, autoritățile italiene au transmis Comisiei două hotărâri ale Curții din Brescia. Acestea au în vedere litigiul dintre Institutul Național de Securitate Socială (INPS) și Brandt Italia cu privire la determinarea valorii ajutorului, și anume a scutirilor de la plata cotizațiilor sociale, de care a beneficiat Brandt Italia.
(78)
Prima hotărâre, din 1 februarie 2008, suspendă ordinul de recuperare emis de INPS împotriva grupului Brandt Italia la 18 decembrie 2007. INPS a contestat hotărârea. La 29 aprilie 2008, curtea de apel a anulat suspendarea ordinului de recuperare.
(79)
A treia hotărâre, din 8 iulie 2008, transmisă Comisiei la 20 octombrie 2008, acordă câștig de cauză, în esență, INPS în ceea ce privește obligarea grupului Brandt Italia la rambursarea integrală a ajutorului. Hotărârea a fost notificată grupului Brandt Italia la 15 septembrie 2008.
(80)
Prin urmare, conform acestor informații, Comisia trebuie să stabilească valoarea ajutorului care trebuie restituit de către Brandt Italia/FagorBrandt, care se putea estima, în mod rezonabil, la 21 octombrie 2008. În acest scop, Comisia observă că hotărârea Tribunalului din Brescia din 8 iulie 2008 obligă grupul Brandt Italia să restituie 8 890 878,02 EUR.
(81)
Totuși, Comisia estimează că din această sumă trebuie scăzută valoarea sechestrului, și anume 5,7 milioane EUR. Într-adevăr, Brandt Italia nu a dispus de această sumă blocată provizoriu din momentul hotărârii Tribunalului Comercial din Brescia din 5 iulie 2004. Hotărârea a fost luată ca urmare a deciziei adoptate de Comisie la 30 martie 2004, prin urmare, suma respectivă a fost blocată tocmai pentru a preveni necesitatea unei recuperări. Astfel, la 21 octombrie 2008, se putea presupune că această sumă ar servi la rambursarea unei părți a ajutorului în cauză. Această concluzie era susținută de faptul că:
-
decizia Comisiei din 30 martie 2004 precizează, la considerentul (18), că atât cumpărătorii unor întreprinderi aflate în dificultate, cât și întreprinderile aflate în dificultate puteau beneficia de schema de ajutor condamnată. Cu alte cuvinte, era previzibil faptul că cel puțin o parte din sumă trebuia să fie recuperată de la întreprinderea Ocean;
-
hotărârea Tribunalului din Brescia din 8 iulie 2008 menționează existența acestei sume blocate într-un cont de garanție și consideră „evident” faptul că suma ar putea servi la rambursarea parțială a INPS.
(82)
În consecință, ținând cont de elementele expuse la considerentele (76) - (81), Comisia consideră că valoarea definitivă a ajutorului italian care trebuie luată în considerare în scopul prezentei analize se ridică la 3 190 878,02 EUR, la care trebuie adăugată dobânda până la data de 21 octombrie 2008.
(83)
În ceea ce privește dobânda, Comisia consideră, într-adevăr, că data care trebuie luată în considerare pentru a determina valoarea acesteia nu este cea a recuperării efective a ajutorului ci cea a deciziei anulate deoarece, în speță, Comisia analizează compatibilitatea ajutorului francez la 21 octombrie 2008. Or, la 21 octombrie 2008, ajutorul francez este cumulat cu ajutorul italian, incluzând dobânda până la această dată. Prin urmare, Comisia trebuie să ia în calcul toate aceste elemente și să nu adauge dobânda până la data recuperării efective.
(84)
De altfel, avantajul constituit de dobânda pentru perioada cuprinsă între 21 octombrie 2008 și data recuperării efective va fi eliminat chiar de recuperare care, bineînțeles, va trebui să includă dobânda.
(85)
În consecință, FagorBrandt a dispus de o sumă de 3 190 878,02 EUR (plus dobânda) în plus față de ajutorul de 31 de milioane EUR acordat de autoritățile franceze. Acest avantaj are un impact asupra concurenței: întreprinderea dispunea de lichidități suplimentare de care nu ar fi dispus în condiții normale de piață (și anume, în absența ajutorului italian incompatibil).
(86)
În conformitate cu punctul (23) din orientările privind restructurarea și cu hotărârea Tribunalului din 14 februarie 2012, Comisia intenționează să examineze efectul cumulat al ajutorului italian și al ajutorului de restructurare în cadrul analizei compatibilității acestuia din urmă.
(87)
Examinarea efectului cumulat conduce Comisia la o dublă evaluare. Pe de o parte, Comisia trebuie să verifice că măsurile compensatorii [a se vedea considerentul (89) și următoarele, în special (118) și următoarele] permit, într-adevăr, compensarea denaturării concurenței constituită de deținerea de către FagorBrandt a unor lichidități suplimentare. Pe de altă parte, Comisia intenționează să vegheze ca contribuția proprie a beneficiarului să nu includă vreun ajutor [a se vedea considerentul (154) și următoarele]. Într-adevăr, nu se poate exclude faptul că suma respectivă se regăsește în contribuția proprie prevăzută de întreprindere.
(88)
Cu ocazia acestei duble evaluări, Comisia este în măsură să impună noi condiții statului membru în cauză, independent de eventualele propuneri ale acestuia (de care, în speță, Comisia ar putea să nu țină cont dacă acestea ar fi fost formulate după 21 octombrie 2008). După cum prevede punctul (46) din orientările privind restructurarea, „Comisia poate impune orice condiții sau obligații pe care le consideră necesare pentru a se asigura că ajutorul nu denaturează concurența într-o măsură care contravine interesului comun, în cazul în care statul membru în cauză nu s-a angajat să adopte asemenea prevederi”.
6.5. Evitarea denaturării nejustificate a concurenței
6.5.1. Analiza necesității măsurilor compensatorii
(89)
Punctul (38) din orientările privind restructurarea prevede că, în vederea aprobării de către Comisie a ajutoarelor de restructurare, trebuie adoptate măsuri compensatorii pentru a atenua efectele negative ale ajutoarelor asupra condițiilor schimburilor comerciale. În lipsa unor astfel de măsuri, ajutoarele trebuie considerate ca fiind „contrare interesului comun” și declarate incompatibile cu piața comună. Această condiție se traduce adesea printr-o limitare a prezenței pe care întreprinderea și-o poate menține pe piața sau piețele sale la sfârșitul perioadei de restructurare.
(90)
În notificarea sa, Franța afirma că măsurile compensatorii nu păreau necesare în cazul de față, mai cu seamă pentru că ajutorul nu ar avea efecte de denaturare excesivă. La punctele (37), (38) și (40) din decizia de inițiere a procedurii, Comisia a prezentat pe scurt motivele pentru care a respins această afirmație.
(91)
În următoarele considerente, Comisia explică mai detaliat motivele pentru care consideră că ajutorul generează o denaturare și de ce este necesară punerea în aplicare a unor măsuri compensatorii, contrar celor exprimate de autoritățile franceze.
(92)
După cum s-a arătat deja, întreprinderea FagorBrandt este prezentă în sectorul producției și comercializării prin distribuitori (spre deosebire de distribuția și vânzarea către persoane particulare) de aparate electrocasnice mari. În ceea ce privește dimensiunea geografică a pieței de echipamente electrocasnice mari, Comisia a estimat anterior că aceasta este cel puțin la nivelul Uniunii Europene, dată fiind, în special, lipsa barierelor la intrare, a armonizării tehnice și a costurilor de transport relativ scăzute (32). Datele furnizate de FagorBrandt și de cei doi concurenți care și-au transmis comentariile confirmă că piața este de dimensiune europeană.
(93)
Comisia consideră că un ajutor de restructurare creează automat o denaturare a concurenței prin împiedicarea ieșirii de pe piață a beneficiarului și prin frânarea, în acest fel, a dezvoltării întreprinderilor concurente. Aceasta împiedică astfel retragerea de pe piață a întreprinderilor celor mai puțin eficiente, ceea ce „reprezintă un fapt normal al funcționării pieței”, astfel cum se arată la punctul (4) din orientările privind restructurarea. Ajutorul notificat în favoarea întreprinderii FagorBrandt provoacă așadar denaturarea concurenței menționată anterior. Comisia remarcă totuși că următoarele elemente tind să limiteze amploarea acestei denaturări a concurenței. În primul rând, pe piața europeană a electrocasnicelor mari, FagorBrandt deține o cotă de piață de maxim [0-5] % (33). În al doilea rând, pe această piață există patru concurenți cu cote de piață de 10 % sau mai mari de 10 % (Indesit, Whirlpool, BSH și Electrolux) (34). Concurentul care și-a păstrat anonimatul recunoaște, de altfel, că FagorBrandt este un actor relativ mic pe piața europeană (a se vedea mai sus rezervele emise de acest concurent cu privire la restabilirea viabilității întreprinderii și la dimensiunea redusă a acesteia), a cărui cotă de piață se diminuează (35). În al treilea rând, cuantumul ajutorului este limitat în raport cu cifra de afaceri europeană a întreprinderii FagorBrandt (ajutorul reprezintă mai puțin de 4 % din cifra de afaceri pe anul 2007) și, mai mult decât atât, în raport cu cifra de afaceri a celor patru actori principali din piață, a căror cifră de afaceri este mai mare decât cea a întreprinderii FagorBrandt (36).
(94)
În timp ce considerentul precedent analizează denaturarea concurenței create de ajutor, este necesar, astfel cum se arată la punctul (38) din orientările privind restructurarea, care reflectă, la rândul său, articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE, să se analizeze și amploarea „efectelor nefavorabile asupra condițiilor schimburilor comerciale” între statele membre. După cum s-a arătat deja la punctul (38) din decizia de inițiere a procedurii, ajutorul denaturează localizarea activităților economice între statele membre și, în consecință, schimburile comerciale dintre acestea. FagorBrandt este o întreprindere care are majoritatea activităților de producție și a angajaților în Franța ([80-100] % din volumele produse de întreprindere sunt fabricate în Franța). Fără ajutorul statului francez, FagorBrandt ar fi ieșit rapid de pe piață. Or, aparatele fabricate în unitățile de producție ale întreprinderii FagorBrandt concurează, în principal, cu aparate pe care concurenții le fabrică în celelalte state membre (37). În consecință, dispariția întreprinderii FagorBrandt ar fi permis creșterea sensibilă a vânzărilor și, prin urmare, a producției acestor concurenți europeni. Ajutorul are ca scop menținerea în Franța a activităților de producție care, altfel, ar fi fost parțial transferate în alte state membre. Ajutorul are, deci, un efect nefavorabil asupra condițiilor schimburilor comerciale, reducând posibilitățile de export către Franța ale concurenților care dețin fabrici în alte state membre (38). Ajutorul reduce, de asemenea, posibilitățile de vânzare către țările în care întreprinderea FagorBrandt va continua să își exporte produsele. Având în vedere procentul vânzărilor întreprinderii FagorBrandt și numărul corespunzător de locuri de muncă, aceste efecte nefavorabile asupra condițiilor schimburilor comerciale nu sunt neglijabile.
(95)
Pe baza analizei anterioare, Comisia estimează că sunt necesare măsuri compensatorii reale (care nu pot fi ignorate), dar totuși de o amploare limitată.
6.5.2. Analiza măsurilor deja puse în aplicare
(96)
La punctul (39) din decizia de inițiere a procedurii, Comisia și-a exprimat rezervele în ceea ce privește faptul că măsurile notificate de autoritățile franceze pot fi considerate drept măsuri compensatorii, punctul (40) din orientările privind restructurarea arătând că „Anularea datoriilor și sistarea activităților deficitare, care ar fi, în orice caz, necesare pentru restabilirea viabilității, nu vor fi considerate drept o reducere a capacității sau a prezenței pe piață atunci când se evaluează măsurile compensatorii.” Se pare că toate măsurile descrise de autoritățile franceze făceau obiectul acestei excluderi. În cadrul procedurii de investigație oficială, Franța a reiterat faptul că ea consideră că sistarea producției de lăzi frigorifice și cuptoare cu microunde neîncastrabile, precum și vânzarea Brandt Components, constituie trei măsuri compensatorii valabile. În consecință, Comisia a procedat la analizarea în detaliu a acestor măsuri și a ajuns la concluziile următoare.
(97)
În ceea ce privește închiderea fabricii de lăzi frigorifice în anul 2005 (fabrica de la Lesquin), Franța a arătat, în notificarea sa din 6 august 2007, că uzina, „care producea lăzi frigorifice și răcitoare de vinuri pentru tot grupul FagorBrandt, ajunsese într-o situație … care nu-i mai permitea să-și acopere nici costurile variabile, nici costurile fixe și înregistrase pierderi din exploatare de 5,8 milioane EUR în 2004”. Prin urmare, nu există nicio îndoială că în acest caz este vorba despre încetarea unei activități deficitare, necesară pentru restabilirea viabilității (39) și că, în conformitate cu dispozițiile punctului (40) din orientările privind restructurarea, aceasta nu ar putea fi luată în considerare ca măsură compensatorie.
(98)
În ceea ce privește sistarea producției de cuptoare cu microunde neîncastrabile la fabrica din Azenay, era vorba, de asemenea, despre încetarea unei activități deficitare, necesară pentru restabilirea viabilității, ceea ce autoritățile franceze au recunoscut, de altfel, în mod explicit, în observațiile lor (40). Lipsa de rentabilitate a acestei activități nu este surprinzătoare, dat fiind faptul că respectivele cuptoare cu microunde neîncastrabile reprezintă unul dintre segmentele de piață în care produsele de proveniență din țări cu costuri reduse de producție au pătruns cel mai mult (41). În plus, fabrica din Azenay a pierdut contracte importante de producție de cuptoare cu microunde în favoarea altor grupuri (42). În concluzie, în baza punctului (40) din orientările privind restructurarea, această măsură nu ar putea fi luată în considerare ca măsură compensatorie.
(99)
În schimb, în luna martie 2004, întreprinderea a vândut filiala sa Brandt Components (fabrica din Nevers) grupului austriac ATB, la prețul de 3 milioane EUR. În acest caz, nu este vorba despre o scoatere din contabilitate (43) și nici despre o încetare a activității. Prin urmare, această măsură nu este exclusă prin dispoziția menționată anterior de la punctul (40) din orientările privind restructurarea. Activitatea vândută în martie 2004 (44) a realizat în 2003 o cifră de afaceri de 35,4 milioane EUR - echivalentul a 4 % din cifra de afaceri din 2003 a întreprinderii - și număra 306 salariați - echivalentul a 6 % din angajații întreprinderii. Uzina respectivă era implicată în proiectarea, dezvoltarea, producția și comercializarea de motoare electrice pentru mașini de spălat. Această vânzare a atras, așadar, reducerea prezenței întreprinderii pe piața de componente pentru mașini de spălat.
(100)
Totuși, această ultimă măsură nu poate fi reținută ca măsură compensatorie valabilă. În fapt, vânzarea Brandt Components s-a efectuat cu aproximativ trei ani și jumătate înainte de notificarea ajutorului examinat. Pe de altă parte, măsura nu reduce prezența FagorBrandt pe piața electrocasnicelor mari (45), care este principala piață pe care FagorBrandt va rămâne în prezent. În consecință, măsura nu avea drept obiect și nu putea să aibă ca efect atenuarea denaturărilor concurenței pe care le-ar genera acordarea ajutorului avut în vedere.
6.5.3. Măsuri compensatorii propuse de autoritățile franceze
(101)
Pentru a răspunde rezervelor exprimate în decizia de inițiere a procedurii cu privire la insuficiența măsurilor compensatorii notificate, autoritățile franceze propun încetarea comercializării aparatelor de răcit și a celor de gătit marca Vedette pentru o perioadă de cinci ani. În plus, se propune fie încetarea comercializării mașinilor de spălat vase marca Vedette, fie cesiunea mărcii […].
(102)
Astfel cum s-a precizat anterior, FagorBrandt realizează [50-80] % din vânzări pe piața franceză, unde în anul 2006 întreprinderea avea o cotă de piață de [10-20] % ca valoare și de [10-20] % ca volum. Aceasta înseamnă că, în cazul în care FagorBrandt și-ar fi încetat activitățile, de acest lucru ar fi beneficiat în principal concurenții săi de pe piața franceză, care și-ar fi putut crește vânzările. Prin urmare, aceste întreprinderi sunt cele mai afectate de supraviețuirea FagorBrandt pe piață prin ajutorul respectiv. În schimb, vânzările FagorBrandt pe piața italiană sunt foarte limitate. Ca măsură compensatorie, Comisia favorizează mai degrabă încetarea comercializării mașinilor de spălat vase sub marca Vedette decât cesiunea mărcii […], întrucât aparatele marca Vedette (46) sunt comercializate exclusiv pe piața franceză, în timp ce aparatele […] sunt în principal vândute […].
(103)
Prin urmare, trebuie analizată amploarea măsurilor compensatorii suplimentare pentru a stabili dacă acestea sunt suficiente.
(104)
Vânzările de aparate de răcit (frigidere și congelatoare) marca Vedette se ridicau, în anul 2007, la [10-20] milioane EUR, reprezentând [0-5] % din cifra de afaceri a grupului FagorBrandt.
(105)
Încetarea comercializării aparatelor de răcit pentru o perioadă de cinci ani va permite concurenților prezenți pe piața franceză să își consolideze poziția în acest sector. Conform studiului GfK din 2007, principalii concurenți ai întreprinderii FagorBrandt - care deține o cotă de piață de […] % - pe piața de frigidere din Franța sunt Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) și Electrolux ([…] %). Pe piața de congelatoare, principalii concurenți ai FagorBrandt ([…] %) sunt Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) și Electrolux ([…] %).
(106)
Vânzările de aparate de gătit marca Vedette se ridicau, în 2007, la [5-10] milioane EUR, reprezentând [0-5] % din cifra de afaceri a grupului FagorBrandt.
(107)
Încetarea comercializării aparatelor de gătit pentru o perioadă de cinci ani va permite, în consecință, concurenților să își consolideze poziția pe piața de aragazuri. Conform studiului GfK din 2007, principalii concurenți ai întreprinderii FagorBrandt (care deține o cotă de piață de […] %) pe piața de aragazuri din Franța sunt Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) și Candy ([…] %).
(108)
Vânzările la mașini de spălat vase marca Vedette se ridicau, în 2007, la [5-10] milioane EUR, reprezentând [0-5] % din cifra de afaceri a grupului FagorBrandt.
(109)
Conform studiului GfK din 2007, principalii concurenți ai FagorBrandt (care deține o cotă de piață de […] %) pe piața mașinilor de spălat vase din Franța sunt BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) și Electrolux ([…] %). În consecință, sistarea comercializării mașinilor de spălat vase marca Vedette va permite concurenților să își extindă prezența pe piață.
(110)
Pe scurt, aparatele Vedette a căror comercializare va fi sistată reprezintă [0-5] % din cifra de afaceri a grupului (47). Autoritățile franceze afirmă că aceasta va necesita modificări semnificative în cadrul întreprinderii […].
6.5.4. Concluzie privind măsurile compensatorii propuse de autoritățile franceze și impunerea de către Comisie a unei măsuri compensatorii suplimentare
(111)
Măsurile compensatorii propuse constau în sistarea pentru o durată de cinci ani a comercializării anumitor aparate (de gătit, de răcit și de spălat vase) marca Vedette (48) și cesiunea Brandt Components. Este vorba despre o reducere reală a prezenței pe piață (deloc neglijabilă), dar de o amploare limitată.
(112)
Cu toate acestea, Comisia estimează că măsura compensatorie în ceea ce privește marca Vedette propusă de autoritățile franceze este singura măsură compensatorie validă și nu este suficientă. Prin urmare, Comisia hotărăște să impună, ca o condiție a compatibilității, prelungirea cu încă trei ani a încetării comercializării produselor marca Vedette. În practică, în timp ce interdicția propusă are o durată de cinci ani, aceasta va fi extinsă cu trei ani, ajungând la un total de opt ani.
(113)
Potrivit informațiilor pe care le deține Comisia la 21 octombrie 2008, impactul măsurii compensatorii („MC”) în ceea ce privește scăderea cifrei de afaceri poate fi evaluat în două moduri, conform tabelului 2 de mai jos (49).
Tabelul 2
Milioane EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Cifra de afaceri a FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Impactul MC, estimare superioară
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Impactul MC, estimare inferioară
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Cifrele din tabelul 2 corespunzătoare anilor 2009-2012 sunt cifrele furnizate de autoritățile franceze și de FagorBrandt cu privire la impactul măsurii compensatorii pe care o propun [în ceea ce privește impactul, a se vedea de asemenea considerentul (143) și următoarele].
(115)
O primă modalitate de a calcula impactul măsurii compensatorii suplimentare impuse de Comisie este de a multiplica cu 3 pierderile de venituri din ultimul an evaluat de autoritățile franceze (și anume, 2012). Într-un scenariu optimist pentru întreprindere, impactul este, așadar, de 3 × [40-60] de milioane, și anume, [120-180] de milioane EUR.
(116)
O a doua modalitate de a calcula impactul măsurii compensatorii suplimentare este de a extrapola cifrele din 2013 până în 2016 aplicând o creștere lineară de [1,5-3] % la cifrele din 2012 în prelungirea creșterii cifrei de afaceri evaluată la [1,5-3] % de întreprindere între 2009 și 2012. Din motivele expuse la considerentul (125) și următoarele, această ipoteză de creștere a cifrei de afaceri este considerată, în fapt, rezonabilă, având în vedere strategia grupului și perspectivele pieței. Din acest punct de vedere, într-un scenariu optimist pentru întreprindere, măsura compensatorie va priva grupul FagorBrandt de o cifră de afaceri de [120-180] de milioane EUR.
(117)
Prin urmare, măsura compensatorie propusă pare adecvată și suficientă în sine pentru a reduce în mod proporțional efectele negative asupra concurenței care rezultă din acordarea ajutorului în cauză: într-un scenariu optimist, aceasta privează întreprinderea de o cifră de afaceri cuprinsă între [120-180] de milioane EUR în perioada 2014-2016. Cifra de afaceri nerealizată le va permite concurenților să își crească vânzările. De asemenea, măsura compensatorie va face mai complicată, pentru întreprindere, reintroducerea produselor Vedette în cauză după 8 ani de absență (în prezent, sunt comercializate numai mașinile de spălat marca Vedette). Într-adevăr, chiar dacă marca nu dispare complet, costul revenirii este proporțional cu anii de absență de pe piață. Cu cât marca va fi mai mult timp absentă de pe piață, cu atât pierderea notorietății se va accentua.
(118)
În plus, trebuie să se verifice dacă noua măsură compensatorie permite, de asemenea, compensarea avantajului concurențial provenit din efectul cumulat al ajutorului italian și al ajutorului de restructurare. Într-adevăr, se poate considera că, la 21 octombrie 2008, FagorBrandt dispunea de o sumă de 3 190 878,02 EUR (respectiv aproximativ 4 milioane EUR cu dobândă) de care nu ar fi trebuit să beneficieze. Avantajul are un impact asupra concurenței: întreprinderea dispunea de lichidități suplimentare. Totuși, măsura compensatorie suplimentară are ca efect compensarea acestei atingeri aduse concurenței.
(119)
Tabelul 3 de mai jos arată pierderea netă (sau free cash flow negativ) în legătură cu măsura compensatorie. Cifrele pentru anii 2009-2012 sunt cifrele notificate Comisiei de către autoritățile franceze. Cifrele pentru anii 2013-2016 sunt o extrapolare obținută mărind cu [1,5-3] % pe an cifrele din anul 2012 (50).
Tabelul 3
Milioane EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Rezultat final fără MC
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Impactul MC, estimare superioară
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Impactul MC, estimare inferioară
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Prin urmare, rezultă că, într-un scenariu optimist (pentru întreprindere), trei ani suplimentari privează FagorBrandt de lichidități cu o valoare cuprinsă între [10-20] de milioane EUR (dacă înmulțim cu 3 cifra din 2012) și [10-20] de milioane EUR (dacă adăugăm cifrele extrapolate). Cu alte cuvinte, impunerea acestei noi măsuri compensatorii compensează substanțial avantajul de a fi dispus de lichidități în valoare de aproximativ 4 milioane EUR.
(121)
În sfârșit, faptul că măsurile compensatorii se extind dincolo de sfârșitul perioadei de restructurare (stabilită la 31 decembrie 2012) nu le face inadecvate. Într-adevăr, dacă măsurile compensatorii sunt datorate în temeiul acordării unui ajutor de restructurare, acestea nu fac parte din procesul de restructurare în sine ci reprezintă o compensare acordată concurenților întreprinderii ajutate în vederea compensării atingerii aduse concurenței pe care este posibil ca aceștia să o suporte. Efectul și utilitatea lor nu sunt, așadar, repuse în discuție prin faptul că acestea se întind pe o perioadă care depășește perioada de restructurare, ca urmare a faptului că au fost instituite datorită unei operațiuni de restructurare facilitată de un ajutor de stat și a faptului că au drept obiect și efect compensarea atingerii aduse concurenței care rezultă din ajutorul în cauză.
(122)
În consecință, Comisia estimează că măsurile permit evitarea denaturărilor excesive ale concurenței, în sensul punctelor (38) - (40) din orientările privind restructurarea.
6.6. Restabilirea viabilității întreprinderii
6.6.1. Planul de restructurare, perspectivele pieței și credibilitatea previziunilor incluse în planul de restructurare
(123)
Planul de restructurare a întreprinderii FagorBrandt, demarat deja, prevede, în esență:
-
o reorientare și o dezvoltare orientată spre […];
-
o eficientizare a politicii de cumpărare și […];
-
cesiuni ale activităților și închideri ale unor uzine (51);
-
reduceri de efective (52);
-
măsuri care vizează consolidarea perenității întreprinderii (53).
(124)
După examinare, Comisia confirmă ceea ce anunțase în decizia de inițiere a procedurii, și anume că ea consideră că planul va fi în conformitate cu exigențele prevăzute la punctele (35) - (37) din orientările privind restructurarea. Cu alte cuvinte, planul de restructurare pare să permită restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii.
(125)
Totuși, Comisia ține să își prezinte în continuare analiza și concluziile privind perspectivele de piață și credibilitatea previziunilor care figurează în planul de restructurare.
(126)
Comisia a evaluat previziunile din planul de restructurare, în special în ceea ce privește perspectivele de creștere. Comisia ține să amintească că numai datele disponibile în octombrie 2008 sunt luate în considerare în prezenta decizie.
(127)
Potrivit CECED (54), creșterea în volum a pieței europene între 2005 și 2007 arată o evoluție moderată în Europa de Vest (aproximativ 2 % pe an) și o evoluție susținută în Europa de Est (7 % pe an, cu aproximație). Cu toate acestea, acest ultim procent de creștere este aleatoriu deoarece depinde de fluctuațiile economiei, o creștere de două cifre putând alterna cu ușurință cu o scădere identică.
(128)
Dacă, pe termen lung, se poate anticipa o convergență a comportamentelor de cumpărare din Europa de Est și de Vest, slaba putere de cumpărare a țărilor din Europa de Est conduce la o concentrare a cererii pentru produse de primă necesitate (mașini de spălat rufe sau frigidere) și mai ieftine. Or, tocmai pe aceste piețe au intrat concurenții turci și asiatici.
(129)
Piețele cu potențial pentru întreprinderea FagorBrandt se află, deci, în Europa de Vest, deoarece acestea sunt mai importante ca valoare, dar și ca volum și sunt mai puțin susținute de produsele din segmentul inferior, pe piața cărora FagorBrandt nu mai poate fi competitivă și care se află la originea creșterii considerabile în Europa de Est.
(130)
Mai precis, piața de referință a întreprinderii FagorBrandt este piața franceză, unde grupul realizează [50-80] % din vânzări, produce [80-100] % din volumul de producție și de pe care recrutează [80-100] % din angajații grupului. Potrivit GIFAM (55), în Franța, piața electrocasnicelor mari a crescut în anul 2007 cu 1 % față de 2006, atât ca volum, cât și ca valoare. Mai precis, piața aparatelor […] pe care FagorBrandt dorește să se concentreze a cunoscut o creștere de […] % față de anul 2006, în timp ce în cazul aparatelor […], vânzările au scăzut cu […] %.
(131)
Evoluțiile pe tip de produse arată că piețele-pilot care se dezvoltă în Europa și, în special, în Franța sunt, în esență, cele ale produselor […]. Creșterea produselor […] este semnificativă, în timp ce sectorul aparatelor de răcit este în stagnare aproape totală, după cum se arată în tabelul următor, extras din studiul GIFAM:
Tabelul 4
(132)
În consecință, alegerea întreprinderii FagorBrandt, pe de o parte, de a se reorienta, în special pe […] și, pe de altă parte, de a dezvolta […], pare coerentă cu evoluția diferitelor segmente și produse.
(133)
După analizarea celorlalte elemente fundamentale ale planului de restructurare care vizează justificarea caracterului pertinent al previziunilor privind rentabilitatea operațională a întreprinderii FagorBrandt în timp, Comisia estimează că previziunile din tabelul 5 sunt realiste.
Tabelul 5
Milioane EUR
2009
2010
2011
2012
Cifra de afaceri a FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Rezultat final
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
În consecință, restul analizei se va limita la două rezerve precise în ceea ce privește caracterul realist și suficient al planului de restructurare, care au fost exprimate în decizia de inițiere a procedurii.
(135)
În primul rând, Comisia a cerut explicații cu privire la creșterea prevăzută de 20 % a cifrei de afaceri în anul 2007. Autoritățile franceze au explicat că domeniul de activitate a întreprinderii FagorBrandt s-a modificat în 2006 prin transferarea de către Fagor la FagorBrandt a distribuției de aparate marca Fagor pe piețele engleză și franceză, iar apoi a totalității activităților franceze ale Fagor (56). Cifra de afaceri corespunzătoare acestor activități a fost estimată la [50-100] de milioane EUR pentru 2007 și a fost inclusă în cifra de afaceri a întreprinderii FagorBrandt pentru anul 2007. În aceeași sferă, creșterea prevăzută a cifrei de afaceri nu era decât de [5-10] %. În consecință, Franța a comunicat Comisiei cifra de afaceri efectiv realizată în 2007. Aceasta se ridică la 903 milioane EUR față de 779,7 milioane EUR în 2006, reprezentând o creștere de 16 % de la un an la altul.
(136)
În al doilea rând, Comisia a observat că planul de restructurare nu indica modul în care întreprinderea FagorBrandt intenționa să ramburseze ajutorul incompatibil primit de filiala sa italiană, ceea ce constituie un risc pentru restabilirea viabilității întreprinderii. Autoritățile franceze au precizat că rambursarea ajutorului italian de către Brandt Italia ar trebui să fie, după toate probabilitățile, mai mică de 200 000 EUR [a se vedea considerentul (70) și următoarele]. Cu toate acestea, după cum Comisia a arătat deja [a se vedea considerentul (76) și următoarele], valoarea ajutorului italian care trebuie luată în considerare în scopul prezentei decizii se ridică la 3 190 878,02 EUR, la care trebuie adăugată dobânda până la data de 21 octombrie 2008. Comisia consideră totuși că rambursarea estimată din această sumă nu repune în discuție restabilirea viabilității întreprinderii din moment ce FagorBrandt este obligată să își crească contribuția proprie cu o sumă echivalentă cu 3 190 878,02 EUR plus dobânda [a se vedea în acest sens considerentul (149) și următoarele].
(137)
În baza considerațiilor anterioare, Comisia a conchis că rezervele privind restabilirea viabilității, exprimate în decizia de inițiere a procedurii, au fost înlăturate.
6.6.2. Rezervele cu privire la restabilirea viabilității exprimate de o parte interesată
(138)
Astfel cum s-a arătat anterior, concurentul care și-a păstrat anonimatul contestă faptul că restructurarea ar putea restabili viabilitatea pe termen lung a întreprinderii. În primul rând, acesta consideră că întreprinderea ar fi trebuit să transfere o parte din producție către zone de producție cu costuri reduse, unde poate beneficia de economii de scară. În al doilea rând, întreprinderea nu ar putea face investițiile necesare pentru a-și îmbunătăți produsele având în vedere că este vorba despre o industrie care, an de an, necesită investiții importante în echipamente industriale, proiectare, cercetare și dezvoltare. În ultimul rând, concurentul anonim subliniază că întreprinderea rămâne prea mică în comparație cu concurenții săi. În considerentele următoare, Comisia va încerca să verifice dacă observațiile concurentului care a solicitat anonimatul repun în discuție concluziile acesteia cu privire la restabilirea viabilității.
(139)
În ceea ce privește necesitatea de a transfera o parte din producție în țări cu costuri mai reduse de producție, Comisia observă că autoritățile franceze au răspuns de fapt la acest punct. Acestea reamintesc că dezvoltarea vizată de FagorBrandt (produse cu valoare adăugată mare și produse inovatoare), precum cea a unora dintre concurenții săi strict europeni, este incompatibilă cu o sistematizare a producției lor în țările cu costuri reduse de producție. […]. Pentru concurenții importanți, implantarea de unități de producție în țările cu costuri reduse de producție reflectă, de asemenea, dorința acestora de a-și dezvolta și vânzările în locațiile respective.
(140)
În ceea ce privește afirmațiile concurentului rămas anonim despre imposibilitatea ca întreprinderea FagorBrandt să facă față investițiilor importante necesare pentru a rămâne competitivă și despre dimensiunea prea mică a întreprinderii față de concurenții săi importanți, Comisia observă că ea însăși a arătat la punctul (8) din decizia de inițiere a procedurii că aceste elemente au contribuit la dificultățile întreprinderii. Comisia remarcă totuși că planul de restructurare pare să răspundă acestor provocări. Într-adevăr, întreprinderea intenționează să se concentreze asupra […]. În plus, Comisia observă faptul că unele întreprinderi din sector, în ciuda dimensiunii reduse comparativ cu principalii concurenți și a producției importante din țările din Europa de Vest, reușesc să rămână competitive concentrându-se pe anumite produse și segmente (este vorba fie despre actori numiți „de nișă” precum Miele, Smeg, Liebherr, Teka, fie de mici producători de talie națională precum Candy și Gorenje). Pe de altă parte, Comisia remarcă faptul că integrarea din ce în ce mai accentuată a întreprinderii FagorBrandt în grupul Fagor contribuie, de asemenea, la soluționarea problemelor legate de mărimea întreprinderii. Pe scurt, Comisia recunoaște că punctele evidențiate de concurent constituie provocări pentru FagorBrandt, dar consideră că planul de restructurare este în măsură să le facă față și prezintă o probabilitate suficientă de restabilire a viabilității.
(141)
În baza celor arătate anterior, Comisia consideră că observațiile concurentului anonim nu pot repune în discuție evaluarea acesteia potrivit căreia planul de restructurare permite restabilirea viabilității pe termen lung a întreprinderii FagorBrandt.
6.6.3. Efectul măsurilor compensatorii asupra restabilirii viabilității
(142)
În cele din urmă, tot în privința restabilirii viabilității pe termen lung, astfel cum se prevede în ultima teză de la punctul (38) din orientările privind restructurarea, Comisia trebuie să verifice dacă măsurile compensatorii prevăzute nu pun în pericol viabilitatea întreprinderii. După cum s-a analizat, autoritățile franceze au propus măsuri compensatorii care nu erau însă incluse în previziunile financiare anexate notificării. Întrucât Comisia consideră că măsurile respective sunt necesare, acestea vor trebui puse în aplicare. În ceea ce privește măsurile în cauză - sistarea timp de cinci ani a comercializării de aparate de răcit, de gătit și de spălat vase care poartă marca Vedette - care atrag o deteriorare a rezultatelor financiare ale întreprinderii, trebuie să existe garanția că acestea pot fi suportate de întreprindere.
(143)
Potrivit autorităților franceze, tabelele 6 și 7 de mai jos prezintă rezultatele financiare ale întreprinderii, luând în calcul punerea în aplicare a măsurilor compensatorii propuse de autoritățile franceze. Tabelul 6 prezintă un scenariu optimist, iar tabelul 7, un scenariu pesimist.
Tabelul 6
Încetarea comercializării de aparate de răcit, de gătit și de spălat vase marca Vedette (milioane EUR)
Scenariu optimist
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Cifra de afaceri
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Marja brută
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rezultatul din exploatare înaintea elementelor nerecurente
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rezultatul din exploatare (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rezultatul înaintea impozitării
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rezultatul net
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Fluxul de trezorerie disponibil (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Fluxul de trezorerie disponibil cumulat
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabelul 7
Încetarea comercializării de aparate de răcit, de gătit și de spălat vase marca Vedette (milioane EUR)
Scenariu pesimist
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Cifra de afaceri
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Marja brută
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rezultatul din exploatare înaintea elementelor nerecurente
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rezultatul din exploatare (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rezultatul înaintea impozitării
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Rezultatul net
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Fluxul de trezorerie disponibil (Free Cash Flow)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Fluxul de trezorerie disponibil cumulat
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabelele 6 și 7 se bazează pe ipotezele următoare privind reducerile cifrei de afaceri, pe care le va antrena retragerea de pe piață a mai multor game de aparate comercializate sub marca Vedette. O astfel de retragere poate determina:
a)
o reducere a vânzărilor pentru gama de aparate marca Vedette, a cărei comercializare este suspendată;
b)
o reducere a vânzărilor celorlalte game de aparate comercializate sub marca Vedette (57) (efect de gamă negativ asupra aparatelor marca Vedette);
c)
o reducere a vânzărilor celorlalte mărci (efect de portofoliu negativ asupra tuturor mărcilor grupului FagorBrandt).
(145)
Scenariul optimist nu ține cont decât de efectele (a) și (b) menționate la considerentul (144), iar pierderea legată de sistarea comercializării unui produs va reprezenta o pierdere de [70-90] % din cifra de afaceri a liniei de produse sistate (cele [10-30] % rămase sunt recuperate de FagorBrandt prin intermediul creșterii vânzărilor unor produse identice vândute sub alte mărci decât Vedette) și de [20-30] % din cifra de afaceri a celorlalte produse comercializate sub marca Vedette. Scenariul pesimist ține cont de efectul menționat la litera (c) de la considerentul (144), care presupune o pierdere de [110-130] % pentru linia de produse sistată (pierderea poate nu numai să afecteze 100 % din cifra de afaceri a liniei de produse sistate, ci și să afecteze alte produse și mărci decât linia a cărei comercializare este sistată) și de [20-40] % pentru celelalte produse comercializate sub marca Vedette. Autoritățile franceze explică faptul că o asemenea ipoteză pesimistă corespunde unei experiențe cunoscute de către întreprindere: aceasta a decis în 2003 să abandoneze comercializarea de cuptoare cu microunde sub marca Vedette în Franța pentru a se concentra pe marca Brandt, care avea o forță de vânzare specifică. Sistarea a avut un efect catalizator foarte negativ deoarece nu numai că s-a pierdut în totalitate cifra de afaceri realizată sub marca Vedette, dar pierderea a atins și marca Brandt (pierderea totală la cele două mărci de […] aparate în 2 ani, față de vânzările inițiale de […] unități, din care […] sub marca Vedette, reprezentând o pierdere de [120-140] % din volumele abandonate) (58).
(146)
Pe baza analizei datelor incluse în cele două tabele precedente și a celorlalte date furnizate de autoritățile franceze, Comisia remarcă faptul că măsurile compensatorii selectate vor slăbi întreprinderea deoarece vor cauza o deteriorare a rezultatului întreprinderii începând cu 2009, anul punerii în aplicare a acestora. Cu toate acestea, întreprinderea va reveni la un rezultat net pozitiv începând cu 2010, iar profitul va crește în anii următori. Comisia estimează, prin urmare, că măsurile compensatorii propuse de autoritățile franceze, chiar dacă slăbesc întreprinderea, nu împiedică restabilirea viabilității acesteia.
(147)
Această concluzie nu este repusă în discuție prin impunerea unei măsuri compensatorii suplimentare de către Comisie, și anume necesitatea de a prelungi cu trei ani încetarea comercializării produselor din marca Vedette în cauză.
(148)
Într-adevăr, după cum reiese din tabelul 3 care prezintă impactul măsurii compensatorii suplimentare asupra rezultatului final al întreprinderii, acesta va rămâne pozitiv în anii 2014-2016, înregistrând o creștere estimată la [1,5-3] %. Prin urmare, aceeași concluzie se impune cu privire la măsura compensatorie dispusă de Comisie: deși slăbește întreprinderea, aceasta nu va împiedica restabilirea viabilității.
6.7. Ajutor limitat la minimum: contribuție reală, care nu conține ajutor
(149)
Pentru ca ajutorul să poată fi aprobat, în conformitate cu punctele (43)-(45) din orientările privind restructurarea, se recomandă ca valoarea și intensitatea ajutorului să fie limitate strict la valoarea minimă necesară pentru a permite restructurarea în funcție de disponibilitățile financiare ale întreprinderii, ale acționarilor acesteia sau ale grupului din care face parte. Beneficiarii ajutorului trebuie să contribuie substanțial la planul de restructurare cu resursele proprii, inclusiv prin vânzarea de active care nu sunt indispensabile supraviețuirii întreprinderii sau printr-o finanțare externă obținută în condițiile pieței.
(150)
După cum s-a arătat la punctul (43) din decizia de inițiere a procedurii, costurile de restructurare, astfel cum au fost prezentate în notificarea autorităților franceze, se ridică la 62,5 milioane EUR. Întreprinderea intenționează să contribuie cu 31,5 milioane EUR și să primească un ajutor de 31 de milioane EUR.
Milioane EUR
%
Costuri de restructurare
62,5
100 %
Finanțate prin:
Efortul propriu al beneficiarului
4,6
7,4 %
Aportul acționarilor
26,9
43 %
Ajutor de stat
31
49,6 %
(151)
La punctul (44) din decizia de inițiere, Comisia formulează două rezerve în ceea ce privește aceste date. Pe de o parte, Comisia solicită autorităților franceze să justifice de ce nu au inclus rambursarea ajutorului acordat în baza articolului 44f în costurile de restructurare. Pe de altă parte, Comisia solicită să se explice natura efortului propriu al beneficiarului.
(152)
Autoritățile franceze au răspuns celei de-a doua rezerve precizând că efortul propriu al beneficiarului este reprezentat de împrumuturile bancare obținute de FagorBrandt pe piață. Autoritățile franceze precizează că întreprinderea a contractat în 2006 împrumuturi bancare în valoare de [20-40] milioane EUR, majorate la [20-40] milioane EUR în 2007 (59). Împrumuturile au fost garantate cu […]. Comisia remarcă faptul că este vorba despre o „finanțare externă obținută în condițiile pieței”, astfel cum este definită la punctul (43) din orientările privind restructurarea, care constituie, prin urmare, o contribuție valabilă.
(153)
În ceea ce privește prima rezervă exprimată de Comisie, autoritățile franceze menționează că rambursarea unui ajutor incompatibil nu poate fi considerată, a priori, ca reprezentând costuri de restructurare [sau efort propriu al întreprinderii beneficiare în sensul punctelor (43) și (44) din orientările privind restructurarea]. Din acest motiv, autoritățile franceze nu au luat în calcul ajutorul acordat în baza articolului 44f drept costuri de restructurare. Totuși, acestea arată că, bineînțeles, rambursarea, evaluată la aproximativ [25-30] milioane EUR (inclusiv dobânzi), este integrată în planul de afaceri anexat notificării, ca oricare alte cheltuieli financiare normale. Comisia consideră că este indispensabil ca rambursarea să fie luată în calcul în planul de afaceri, ceea ce este cazul aici (60).
(154)
Cu toate acestea, trebuie ținut cont, de asemenea, de faptul că, la 21 octombrie 2008, ajutorul italian perceput de Brandt Italia se ridica la 3 190 878,02 EUR, sumă la care trebuie adăugată dobânda. Prin urmare, nu poate fi exclus faptul că această sumă se regăsește în contribuția proprie prevăzută de întreprindere. În consecință, contribuția proprie a beneficiarului scade sub pragul de 50 % prevăzut la punctul (44) din orientările privind restructurarea.
(155)
Prin urmare, pentru a se asigura că contribuția proprie a întreprinderii nu include niciun ajutor și reprezintă cel puțin 50 % din costurile de restructurare, Comisia impune, ca o condiție la prezenta decizie pozitivă, o creștere a contribuției proprii proporțională cu valoarea ajutorului italian, și anume 3 190 878,02 EUR, sumă la care trebuie adăugată dobânda până la 21 octombrie 2008.
(156)
Concret, contribuția proprie la costurile de restructurare propusă de FagorBrandt va trebui să fie mărită cu această sumă (prin împrumut, prin contribuția acționarilor sau altfel) înainte de sfârșitul perioadei de restructurare a întreprinderii, fixată la 31 decembrie 2012. Autoritățile franceze vor trebui să aducă dovada creșterii în termen de două luni de la data scadentă fixată la 31 decembrie 2012.
(157)
În ceea ce privește afirmația concurentului care își păstrează anonimatul că ajutorul nu s-a limitat la valoarea minimă, Comisia confirmă că, pe lângă verificarea respectării criteriului formal al unei contribuții proprii mai mari de 50 %, aceasta a evaluat, de asemenea, măsura în care ajutorul s-a limitat strict la valoarea minimă, în special pe baza criteriilor definite la punctul (45) din orientările privind restructurarea. Comisia estimează că această condiție a fost respectată că valoarea ajutorului nu permite întreprinderii să dispună „de lichidități excedentare pe care să le orienteze către activități agresive, care ar putea provoca denaturări pe piață și care să nu aibă legătură cu procesul de restructurare.”
(158)
Comisia observă, în special, că după acordarea ajutorului și la sfârșitul perioadei de restructurare, grupul va fi în continuare îndatorat semnificativ, cu un raport datorie/capitaluri proprii mai mare decât 1. Prin urmare, FagorBrandt va trebui să aloce lichiditățile obținute în special pentru reducerea nivelului de îndatorare.
6.8. Principiul „pentru prima și ultima dată”
(159)
În conformitate cu punctul (72) și următoarele din orientările privind restructurarea, un ajutor de restructurare nu trebuie să fie acordat decât o singură dată într-o perioadă de zece ani.
(160)
În speță, ajutoarele francez și italian de care FagorBrandt a beneficiat nu pot fi clasificate drept ajutoare de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate. Într-adevăr, în momentul acordării acestor ajutoare, în 2002 și, respectiv, în 2003, FagorBrandt nu era în dificultate, după cum s-a demonstrat la considerentele (45) - (56).
(161)
În consecință, principiul „pentru prima și ultima dată” prevăzut de orientările privind restructurarea este respectat.
6.9. Punerea în aplicare integrală a planului
(162)
Planul de restructurare a întreprinderii FagorBrandt, inclusiv totalitatea angajamentelor Franței, trebuie să fie pus în aplicare integral (61). Comisia solicită să fie informată cu privire la evoluția punerii în aplicare a planului, precum și cu privire la angajamentele aferente.
7. CONCLUZII
(163)
Ajutorul poate fi declarat compatibil cu piața comună, cu condiția să fie îndeplinite toate condițiile impuse.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Ajutorul pe care Franța intenționează să îl pună în aplicare în favoarea întreprinderii FagorBrandt, în valoare de 31 de milioane EUR, este compatibil cu piața comună, în condițiile prevăzute la articolul 2.
Articolul 2
1. Autoritățile franceze suspendă plata ajutorului menționat la articolul 1 din prezenta decizie către întreprinderea FagorBrandt până la recuperarea efectivă de la FagorBrandt a ajutorului incompatibil la care se face referire în Decizia 2004/343/CE a Comisiei din 16 decembrie 2003 (62).
2. Planul de restructurare a întreprinderii FagorBrandt, astfel cum a fost comunicat Comisiei de către Franța la 6 august 2007, este executat integral.
3. Contribuția proprie la costurile de restructurare propusă de FagorBrandt, în valoare de 31,5 milioane EUR, este mărită cu 3 190 878,02 EUR, precum și cu dobânda la această sumă corespunzătoare perioadei cuprinse între data punerii la dispoziția întreprinderii FagorBrandt a ajutorului italian și 21 octombrie 2008. Creșterea contribuției are loc înainte de sfârșitul perioadei de restructurare a întreprinderii, fixată la 31 decembrie 2012. Autoritățile franceze aduc dovada acestei creșteri în termen de două luni de la data scadentă fixată la 31 decembrie 2012.
4. FagorBrandt sistează comercializarea aparatelor de răcit, de gătit și de spălat vase marca Vedette pentru o perioadă de opt ani.
5. Pentru a asigura respectarea condițiilor prevăzute la alineatele (1)-(4) din prezentul articol, Franța informează Comisia, prin rapoartele anuale, cu privire la evoluția restructurării întreprinderii FagorBrandt, recuperarea ajutorului incompatibil menționat la alineatul (1), plata ajutorului compatibil și punerea în aplicare a măsurilor compensatorii.
Articolul 3
Franța informează Comisia, în termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, cu privire la măsurile adoptate în vederea respectării acesteia.
Articolul 4
Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.
Adoptată la Bruxelles, 25 iulie 2012.