ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 940/2011/EU
ze dne 14. září 2011
o Evropském roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 153 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 147 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) má Unie přispívat k dosažení vysoké úrovně zaměstnanosti tím, že podněcuje spolupráci mezi členskými státy a podporuje a případně doplňuje jejich opatření.
(2)
Podle čl. 153 odst. 1 Smlouvy o fungování EU má Unie podporovat a doplňovat činnost členských států v oblastech pracovních podmínek, zapojení osob vyloučených z trhu pracovních příležitostí a boje proti sociálnímu vyloučení.
(3)
Podle čl. 3 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii Unie mimo jiné bojuje proti sociálnímu vyloučení a diskriminaci a podporuje sociální spravedlnost a ochranu, rovnost žen a mužů a mezigenerační solidaritu.
(4)
Článek 174 Smlouvy o fungování EU uznává, že některé regiony Unie jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými podmínkami, které mohou nepříznivě ovlivnit úroveň jejich rozvoje a které vyžadují zvláštní pozornost v rámci snahy o dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
(5)
Podle článku 25 Listiny základních práv Evropské unie Unie uznává a ctí práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.
(6)
Stárnutí je nepochybně výzvou pro celou společnost a všechny generace v Evropě a je také záležitostí mezigenerační solidarity a rodiny.
(7)
Část obyvatelstva Unie, kterou tvoří lidé ve věku nad 55 let, bude narůstat mnohem rychleji, než tomu bylo doposud. To je velmi pozitivní, neboť jde o logický důsledek zlepšení zdraví a kvality života. Nicméně vzhledem k této demografické změně musí Unie čelit řadě výzev.
(8)
Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely. Hlavní odpověď na tyto rychlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře vytvoření kultury aktivního stárnutí jako celoživotního procesu a zajištění toho, aby rychle rostoucí skupina obyvatel tvořená lidmi, jimž je v současné době více než 55 let, kteří jsou celkově zdravější a vzdělanější než příslušníci této věkové skupiny v minulosti, měla dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do společenského a rodinného života, a to i formou dobrovolné činnosti, celoživotního učení, kulturního a sportovního vyžití.
(9)
Podle Světové zdravotnické organizace je aktivní stárnutí procesem optimalizace možností v oblasti zdraví, zapojení a zabezpečení s cílem zlepšit kvalitu života během stárnutí. Aktivní stárnutí umožňuje lidem plně rozvinout svůj potenciál pro dobrou tělesnou, sociální a duševní pohodu v průběhu celého jejich života a zapojovat se do společnosti, a přitom jim poskytuje odpovídající ochranu, zabezpečení a péči, když to potřebují. Podporování aktivního stárnutí proto vyžaduje mnohostranný přístup a odpovědnost prostřednictvím trvalé podpory napříč všemi generacemi.
(10)
Evropský rok aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) by měl navazovat na odkaz Evropského roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) a Evropského roku dobrovolných činností na podporu aktivního občanství (2011), a proto by měla být podporována součinnost těchto evropských roků a Evropského roku aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (2012) (dále jen „evropský rok“).
(11)
Vzhledem k rostoucímu podílu starších lidí v Evropě a zvýšenému výskytu chronických onemocnění je dnes více než kdy jindy velmi důležité podporovat zdravé stárnutí všech lidí, zejména těch starších, a podporovat jejich vitalitu a důstojnost mimo jiné zajištěním přístupu k patřičné a vysoce kvalitní zdravotní péči, dlouhodobé péči a sociálním službám a vytvářením iniciativ na podporu prevence zdravotních rizik spojených se stárnutím. Zdravé stárnutí může přispět ke zvýšení účasti starších lidí na trhu práce, může jim umožnit být ve společnosti déle aktivní, může zlepšit individuální kvalitu jejich života a omezit tlak na systémy zdravotní a sociální péče a systémy důchodového zabezpečení.
(12)
Komise představila své názory na demografické výzvy, kterým Unie čelí, a na možnosti jejich řešení ve svých sděleních „Demografická budoucnost Evropy - učiňme z problému výhodu“ ze dne 12. října 2006, „Podporovat solidaritu mezi generacemi“ ze dne 10. května 2007 a „Řešení dopadu stárnutí populace v EU (Zpráva o stárnutí populace za rok 2009)“ ze dne 29. dubna 2009.
(13)
Různorodost starší generace v Evropě se bude dále zvyšovat. Je proto třeba aktivně podporovat rovné příležitosti a podněcovat k účasti. Aktivní občané z různých prostředí plní ve společnosti důležitou propojovací funkci, napomáhají integraci a jsou přínosem pro hospodářství.
(14)
Dne 22. února 2007 přijala Rada a zástupci členských států zasedajících v Radě usnesení nazvané, „Příležitosti a výzvy v souvislosti s demografickými změnami v Evropě: přínos starších lidí k hospodářskému a sociálnímu rozvoji“, ve kterém zdůraznila potřebu zvýšit možnosti aktivního zapojení starších lidí, mimo jiné i prostřednictvím dobrovolné práce, a nové hospodářské příležitosti („stříbrná ekonomika“) vzniklé v důsledku rostoucí poptávky ze strany starších lidí po určitých druzích zboží a služeb, jakož i význam pozitivního vnímání starších lidí ze strany veřejnosti.
(15)
Dne 8. června 2009 přijala Rada závěry nazvané „Rovné příležitosti pro ženy a muže: aktivní a důstojné stárnutí“, kde uznala, že se starší ženy i muži v celé Unii setkávají s vážnými problémy, snaží-li se vést aktivní život a důstojně zestárnout, a navrhla členským státům a Komisi přijmout řadu opatření zahrnujících podporu politik aktivního stárnutí, a zohlednit přitom rozdílné situace v jednotlivých členských státech a rozdílné problémy žen a mužů.
(16)
Dne 30. listopadu 2009 přijala Rada závěry nazvané „Zdravé a důstojné stárnutí“, kde mimo jiné vyzvala Komisi, aby „připravila informační akce na podporu aktivního stárnutí, včetně případného vyhlášení roku 2012 Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity“.
(17)
Ve svém sdělení nazvaném „Evropa 2020 - strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ ze dne 3. března 2010 Komise zdůraznila, jak je pro sociální soudržnost a vyšší produktivitu důležité, aby Unie udržovala zdravou a aktivní stárnoucí populaci. Dne 23. listopadu 2010 přijala Komise jako součást strategie Evropa 2020 stěžejní iniciativu nazvanou „Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa: evropský příspěvek k plné zaměstnanosti“, podle které by členské státy měly především podporovat politiky aktivního stárnutí. Dne 16. prosince 2010 přijala Komise rovněž stěžejní iniciativu nazvanou „Evropská platforma pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: evropský rámec pro sociální a územní soudržnost“. Splnění uvedených cílů vyžaduje zapojení vlády na všech úrovních i různých nevládních subjektů; na úrovni Unie lze pak tyto cíle podporovat činnostmi v rámci evropského roku, které se zaměřují na zvyšování povědomí a posílení výměny osvědčených postupů. Vnitrostátní koordinátoři by měli dbát na to, aby vnitrostátní opatření byla koordinovaná a v souladu s cíli evropského roku. Rovněž by se měla naplánovat účast dalších institucí a zúčastněných subjektů.
(18)
Dne 7. června 2010 přijala Rada závěry nazvané „Aktivní stárnutí“, v nichž vyzvala Komisi, aby „pokračovala v přípravě Evropského roku pro aktivní stárnutí v roce 2012, během kterého lze vyzdvihnout výhody aktivního stárnutí a jeho přínosy mezigenerační solidaritě a zveřejnit slibné iniciativy na podporu aktivního stárnutí na všech úrovních“.
(19)
Dne 11. listopadu 2010 přijal Evropský parlament usnesení nazvané „Demografická výzva a solidarita mezi generacemi“, ve kterém vyzývá členské státy, aby v nadcházejících letech učinily z aktivního stárnutí jednu ze svých priorit. Usnesení zároveň zdůraznilo, že evropský rok by měl vyzdvihnout zejména přínos starších lidí pro společnost a poskytnout příležitost k posílení solidarity, spolupráce a porozumění mezi generacemi a umožnit spolupráci mladších a starších lidí.
(20)
Stanoviska, která vypracoval Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů, rovněž zdůraznila význam aktivního stárnutí pro Evropu tím, že mimo jiné kladou důraz na důležitost mezigenerační zdravotní péče.
(21)
Rozhodnutí Rady 2010/707/EU ze dne 21. října 2010 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (3) vyzývá členské státy v hlavních směrech 7 a 8 ke zvýšení účasti pracovní síly prostřednictvím politik na podporu aktivního stárnutí, ke zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků prostřednictvím podpory inovace v organizaci práce a zvýšení zaměstnatelnosti těchto pracovníků prostřednictvím zvyšování jejich kvalifikace a účasti na systémech celoživotního učení. Hlavní směr 10 zdůrazňuje potřebu posílit systémy sociální ochrany, celoživotní učení a politik aktivního začleňování s cílem vytvořit příležitosti pro lidi v různém stádiu života, poskytnout jim ochranu proti riziku chudoby a sociálního vyloučení a posílit jejich aktivní účast ve společnosti.
(22)
Ve svém sdělení nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, první stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 přijaté dne 19. května 2010, Komise zdůraznila význam aplikací a služeb v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) pro důstojné stáří a navrhla především posílení společného programu asistovaného žití v domácím prostředí (Ambient Assisted Living - AAL). V Digitální agendě pro Evropu bylo rovněž doporučeno přijmout společné akce za účelem zvýšení schopnosti práce s digitálními technologiemi všech Evropanů včetně starších lidí - skupiny, která má mezi 150 miliony občanů (přibližně 30 % z celkového počtu obyvatel), kteří internet nikdy nepoužili, výrazné zastoupení. Zjednodušení přístupu k novým technologiím a zaškolování v jejich používání by dále zlepšilo příležitosti pro starší lidi.
(23)
S ohledem na strategii Evropa 2020 navrhla Komise v rámci stěžejní iniciativy „Unie inovací“ zahájit inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí. Cílem této iniciativy je umožnit občanům déle žít nezávisle a v dobrém zdraví a do roku 2020 zvýšit průměrnou délku zdravého života o dva roky.
(24)
Komise provádí Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010-2020, která s ohledem na častou souvztažnost mezi zdravotním postižením a stárnutím obsahuje příslušná opatření týkající se starších lidí. V návaznosti na koncepci „designu pro všechny“ jsou důležitá zejména opatření zaměřená na přístupnost. Podstatná jsou rovněž opatření na podporu samostatného bydlení a začlenění do společnosti, mimo jiné ta, která se zaměřují na starší osoby se zdravotním postižením, kteří potřebují vysokou úroveň podpory, mají složitější potřeby a jsou obzvláště zranitelní a náchylní k sociálnímu vyloučení. Kromě toho Unie a všechny členské státy podepsaly Úmluvu Organizace spojených národů o právech osob se zdravotním postižením, která obsahuje mimo jiné ustanovení týkající se starších lidí.
(25)
Evropský den mezigenerační solidarity se každoročně slaví dne 29. dubna. Poskytuje vhodnou příležitost k tomu, aby Unie obnovila svůj závazek posílit solidaritu a spolupráci mezi generacemi s cílem propagovat spravedlivou a udržitelnou společnost.
(26)
Toto rozhodnutí stanoví finanční krytí, které bude pro rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení. (4)
(27)
Na aktivní stárnutí se zaměřuje také několik fondů, programů a akčních plánů Unie, jako je Evropský sociální fond (5), Evropský fond pro regionální rozvoj (6), program PROGRESS (7), program celoživotního učení (8), a v rámci tohoto programu zejména program Grundtvig, program v oblasti zdraví (9), specifické programy v oblasti informačních a komunikačních technologií a v oblasti sociálně-ekonomických a humanitních věd v Sedmém rámcovém programu pro výzkum a rozvoj (10), akční plán „Důstojné stáří v informační společnosti“, společný program asistovaného žití v domácím prostředí (AAL) (11), rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (12), který zahrnuje pilotní projekty na zavádění informačních a komunikačních technologií pro akční plán Důstojné stáří, přípravná akce CALYPSO pro sociální cestovní ruch a akční plán pro městskou mobilitu.
(28)
S cílem zajistit účast široké škály organizací by se během evropského roku mělo co nejvíce umožňovat pořádání akcí a činností menšího rozsahu.
(29)
Zapojení příslušných sítí na úrovni Unie v rámci evropského roku by mělo být motivováno a podpořeno odpovídajícími zdroji.
(30)
Jelikož cílů evropského roku nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států vzhledem k nutnosti nadnárodní výměny informací a šíření osvědčených postupů v celé Unii, a proto jich může být vzhledem k rozsahu navrhovaných činností lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Předmět
Rok 2012 se vyhlašuje Evropským rokem aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity (dále jen „evropský rok“). Měl by podporovat vitalitu a důstojnost všech.
Článek 2
Cíle
Celkovým cílem evropského roku je usnadnit v Evropě vytvoření kultury aktivního stárnutí založené na společnosti pro všechny věkové skupiny. V tomto rámci evropský rok podněcuje a podporuje úsilí členských států, regionálních a místních orgánů, sociálních partnerů, občanské společnosti a podnikatelského sektoru, včetně malých a středních podniků, zaměřené na podporu aktivního stárnutí a větší snahu o mobilizaci potenciálu rychle rostoucího počtu obyvatel ve věku nad 55 let. Přitom posiluje solidaritu a spolupráci mezi generacemi s přihlédnutím k rozmanitosti a rovnosti žen a mužů. Podporování aktivního stárnutí znamená vytvoření lepších příležitostí, aby starší ženy a muži mohli plnit svou úlohu na trhu práce, boj proti chudobě, zejména žen, a sociálnímu vyloučení, posílení dobrovolné činnosti a aktivního zapojení do rodinného života a společnosti a podporu zdravého a důstojného stárnutí. To zahrnuje mimo jiné přizpůsobení pracovních podmínek, boj proti negativním stereotypům spojeným s věkem a proti diskriminaci na základě věku, zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, přizpůsobení systémů celoživotního učení potřebám stárnoucí pracovní síly a zajištění toho, aby systémy sociální ochrany byly odpovídající a poskytovaly vhodné pobídky.
S ohledem na první pododstavec jsou cíle evropského roku:
a)
zvýšit obecné povědomí o významu aktivního stárnutí a jeho různých aspektů a zajistit, aby mu bylo přiznáno významné postavení v politické agendě zúčastněných subjektů na všech úrovních, s cílem vyzdvihnout cenný přínos starších lidí pro společnost a hospodářství a více jej uznávat, podporovat aktivní stárnutí, solidaritu mezi generacemi a vitalitu a důstojnost všech lidí, více se snažit o mobilizaci potenciálu starších lidí bez ohledu na jejich původ a umožnit jim vést nezávislý život;
b)
podněcovat diskuzi, vyměňovat si informace a rozvíjet vzájemnou výměnu zkušeností mezi členskými státy a zúčastněnými subjekty na všech úrovních s cílem podporovat politiku aktivního stárnutí, určit a šířit osvědčené postupy a podporovat spolupráci a součinnost;
c)
nabídnout rámec pro závazky a konkrétní opatření, které umožní Unii, členským státům a zúčastněným subjektům na všech úrovních, při výrazném zapojení občanské společnosti, sociálních partnerů a podniků a se zvláštním důrazem na podporu informačních strategií, aby prostřednictvím konkrétních činností vypracovaly inovativní řešení, politiky a dlouhodobé strategie, včetně komplexních strategií řízení zohledňujících věkovou strukturu v oblasti zaměstnanosti a práce, a sledovaly konkrétní cíle týkající se aktivního stárnutí a mezigenerační solidarity;
d)
podporovat činnosti, které pomohou bojovat proti diskriminaci na základě věku, překonávat stereotypy související s věkem a odstranit bariéry, zejména pokud jde o zaměstnatelnost.
Článek 3
Obsah opatření
1. Opatření, která je třeba přijmout k dosažení cílů stanovených v článku 2, zahrnují tyto činnosti na úrovni Unie, celostátní, regionální nebo místní úrovni:
a)
konference, akce a iniciativy, s aktivním zapojením všech příslušných zúčastněných subjektů, s cílem podpořit diskuzi, zvyšovat povědomí a podněcovat závazky ke konkrétním cílům přispívajícím k udržitelným a trvalým dopadům;
b)
informační, propagační a vzdělávací kampaně využívající multimédia;
c)
výměnu informací, zkušeností a osvědčených postupů, a to mimo jiné prostřednictvím otevřené metody koordinace a sítí zúčastněných subjektů usilujících o dosažení cílů evropského roku;
d)
výzkum a šetření na úrovni Unie, celostátní nebo regionální úrovni a šíření výsledků s důrazem na hospodářský a sociální dopad podpory aktivního stárnutí a s ním spojených politik.
2. Při uskutečňování činností uvedených v odstavci 1 je věnována pozornost zapojení všech generací do úsilí o dosažení cílů evropského roku, zejména prostřednictvím snahy o vytvoření přístupu umožňujícího začlenění a podpory účasti starších a mladších lidí na společných iniciativách.
3. Komise nebo členské státy mohou označit další činnosti jako přínosné pro cíle evropského roku a mohou umožnit, aby byl název evropského roku použit k propagaci těchto činností za podmínky, že budou přispívat k dosažení cílů stanovených v článku 2.
4. Komise a členské státy zohlední při všech svých činnostech spojených s evropským rokem rovnost žen a mužů.
5. Komise zohlední potenciál přeshraničních činností, které se konají na regionální nebo místní úrovni, pro dosažení cílů stanovených v článku 2.
6. Je vyvíjeno úsilí o zajištění toho, aby všechny činnosti v rámci evropského roku určené širší veřejnosti byly snadno přístupné všem, včetně osob se zdravotním postižením.
Článek 4
Koordinace na úrovni členských států
1. Každý členský stát určí vnitrostátního koordinátora pověřeného organizací účasti daného členského státu na evropském roce a informuje o jeho jmenování Komisi.
2. Vnitrostátní koordinátoři rovněž dbají na to, aby vnitrostátní činnosti v rámci evropského roku byly řádně koordinovány, a mohou v této souvislosti rovněž podporovat a usnadňovat místní a regionální činnosti. Vnitrostátní koordinátoři rovněž prosazují zapojení všech příslušných zúčastněných subjektů, včetně občanské společnosti, do činností v rámci evropského roku.
3. Členské státy se vyzývají, aby do 25. listopadu 2011 informovaly Komisi o svém pracovním programu, který bude obsahovat podrobný popis vnitrostátních činností plánovaných v rámci evropského roku
Článek 5
Zúčastněné země
Evropského roku se mohou zúčastnit:
a)
členské státy;
b)
kandidátské země;
c)
země západního Balkánu a
d)
státy Evropského sdružení volného obchodu, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru.
Článek 6
Koordinace na úrovni Unie
1. Komise provádí evropský rok na úrovni Unie.
2. Komise svolává zasedání vnitrostátních koordinátorů za účelem koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie a za účelem výměny informací a znalostí, včetně informací o případných závazcích a jejich provádění v členských státech.
3. Komise usnadňuje a podporuje činnosti v rámci evropského roku na celostátní, regionální a místní úrovni, mimo jiné prostřednictvím případného navrhování nových metod a nástrojů pro dosažení cílů evropského roku a jejich hodnocení.
4. Koordinace činností v rámci evropského roku na úrovni Unie spadá rovněž do působnosti stávajících politických výborů a poradních skupin.
5. Komise rovněž svolává zasedání zástupců evropských organizací nebo subjektů působících v oblasti aktivního stárnutí, aby jí pomáhaly s organizací průběhu evropského roku.
6. Komise v komunikační činnosti svých zastoupení v členských státech a příslušné klíčové sítě na úrovni Unie, které získávají na své provozní náklady podporu ze souhrnného rozpočtu Unie, učiní ve svých pracovních programech z tématu evropského roku prioritu.
7. Evropský parlament, členské státy, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů se připojí k činnostem v rámci evropského roku.
Článek 7
Finanční a nefinanční podpora
1. Činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1 na úrovni Unie mohou být uskutečněny na základě zadání veřejné zakázky či grantů financovaných ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Tam, kde je to vhodné, mohou programy a politiky v oblastech, které přispívají k podpoře aktivního stárnutí, jako jsou zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, vzdělání a kultura, zdraví, výzkum, informační společnost, regionální politika a dopravní politika, podpořit evropský rok, a to v souladu s platnými pravidly a v rámci jejich stávajících možností pro stanovování priorit.
3. Nefinanční podporu může Unie přiznat pro činnosti, které veřejné a soukromé organizace podnikly v souladu s čl. 3 odst. 3.
Článek 8
Rozpočet
1. Finanční krytí na provádění tohoto rozhodnutí na úrovni Unie, zejména na činnosti uvedené v čl. 3 odst. 1, na období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2012 činí 5 000 000 EUR.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
Článek 9
Soudržnost
Komise spolu s členskými státy zajišťuje, aby opatření stanovená v tomto rozhodnutí byla v souladu s ostatními unijními, celostátními i regionálními programy a iniciativami, které přispívají k dosažení cílů evropského roku.
Článek 10
Mezinárodní spolupráce
Komise může pro účely evropského roku spolupracovat s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Organizací spojených národů a Radou Evropy, přičemž dbá na zajištění viditelnosti úsilí Unie o podporu aktivního stárnutí.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu obsahující celkové hodnocení iniciativ stanovených v tomto rozhodnutí s podrobnostmi o provádění a výsledcích, která bude sloužit jako základ pro budoucí politiky, opatření a činnosti Unie v této oblasti.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 bude také obsahovat informace o tom, jakým způsobem byla do činností evropského roku začleněna rovnost žen a mužů a jak byl zajištěn přístup k uvedeným činnostem pro osoby se zdravotním postižením.
3. Ve zprávě uvedené v odstavci 1 bude také zdůrazněno, jaké trvalé výsledky evropský rok přinesl pro podporu aktivního stárnutí v celé Unii.
Článek 12
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 13
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 14. září 2011.
DECIZIA NR. 940/2011/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI
din 14 septembrie 2011
privind Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012)
(Text cu relevanță pentru SEE)
PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 153 alineatul (2),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
după transmiterea proiectului de act legislativ parlamentelor naționale,
având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),
după consultarea Comitetului Regiunilor,
hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolului 147 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea contribuie la realizarea unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă prin încurajarea cooperării dintre statele membre, precum și prin susținerea și, în cazul în care este necesar, prin completarea acțiunii lor.
(2)
În conformitate cu articolul 153 alineatul (1) din TFUE, Uniunea susține și completează acțiunea statelor membre în domeniul condițiilor de muncă, al integrării persoanelor excluse de pe piața forței de muncă și al combaterii excluziunii sociale.
(3)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, Uniunea, printre altele, combate excluziunea socială și discriminările și promovează justiția și protecția sociale, egalitatea dintre femei și bărbați și solidaritatea dintre generații.
(4)
Articolul 174 din TFUE recunoaște că unele regiuni ale Uniunii sunt afectate de un handicap demografic grav și permanent, care poate afecta nivelul de dezvoltare al acestora, fiind necesar să li se acorde o atenție deosebită dacă Uniunea dorește realizarea obiectivului său privind coeziunea economică, socială și teritorială.
(5)
În conformitate cu articolul 25 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Uniunea recunoaște și respectă dreptul persoanelor în vârstă de a duce o viață demnă și independentă și de a participa la viața socială și culturală.
(6)
Îmbătrânirea este, fără îndoială, o provocare pentru întreaga societate și pentru toate generațiile din Europa, dar, în același timp, este un aspect ce ține și de solidaritatea între generații și de familie.
(7)
Procentul populației Uniunii cu vârsta de aproape 60 de ani și mai mult va crește într-un ritm mult mai rapid ca până acum. Este un lucru foarte pozitiv, fiind o consecință logică a îmbunătățirii sănătății și a calității vieții. Cu toate acestea, din cauza acestei schimbări demografice, Uniunea se confruntă cu o serie de provocări.
(8)
Consiliul European a recunoscut în mai multe rânduri necesitatea de a aborda efectul îmbătrânirii populațiilor asupra modelelor sociale europene. O modalitate esențială de a face față acestei schimbări rapide a piramidei vârstelor constă în promovarea creării unei culturi a îmbătrânirii active pe toată durata vieții, asigurând astfel populației în proces de creștere rapidă, care în prezent se apropie de 60 de ani sau se află la o vârstă mai înaintată și care, în general, este mai sănătoasă și mai bine instruită în comparație cu oricare dintre grupurile de vârstă anterioare, posibilități convenabile de angajare și de participare activă la viața socială și de familie, inclusiv prin voluntariat, învățare pe tot parcursul vieții, exprimare culturală și sport.
(9)
Organizația Mondială a Sănătății definește îmbătrânirea activă ca fiind un proces prin care sunt optimizate oportunitățile în materie de sănătate, de participare și de siguranță, în vederea îmbunătățirii calității vieții în cursul procesului de îmbătrânire. Îmbătrânirea activă le permite persoanelor să își atingă potențialul de bunăstare fizică, socială și mentală pe tot parcursul vieții și să participe în cadrul societății, și în același timp să li se ofere protecție, securitate și îngrijire adecvate atunci când au nevoie. Prin urmare, promovarea îmbătrânirii active necesită o abordare multidimensională și o asumare prin susținerea de lungă durată cu participarea tuturor generațiilor.
(10)
Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) ar trebui să aibă la bază experiența dobândită prin Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale (2010) și Anul european al activităților de voluntariat care promovează cetățenia activă (2011) și ar trebui, prin urmare, promovate sinergiile între acești ani europeni și Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (denumit în continuare „anul european”).
(11)
Proporția în continuă creștere în Europa a persoanelor vârstnice și creșterea numărului de boli cronice fac din promovarea îmbătrânirii în condiții bune de sănătate a tuturor oamenilor, în special a persoanelor mai în vârstă, o sarcină mai importantă ca oricând, prin care să li se sprijine vitalitatea și demnitatea, printre altele prin asigurarea accesului la servicii de îngrijire de sănătate adecvate și de înaltă calitate, servicii de îngrijire pe termen lung și servicii sociale, precum și dezvoltarea unor inițiative de promovare a prevenirii riscurilor de sănătate asociate cu procesul de îmbătrânire. Îmbătrânirea în condiții bune de sănătate poate contribui la creșterea participării la piața muncii a persoanelor în vârstă, le poate permite acestora să rămână active în societate o perioadă mai îndelungată, le poate ameliora calitatea vieții și limita presiunea asupra sistemelor de sănătate, de securitate socială și de pensii.
(12)
Comisia și-a prezentat punctul de vedere în privința provocărilor de ordin demografic cu care Uniunea este confruntată și a modalităților de abordare a acestora în comunicările sale „Viitorul demografic al Europei - transformarea unei provocări în oportunitate” din 12 octombrie 2006, „Promovarea solidarității dintre generații” din 10 mai 2007 și „Gestionarea impactului îmbătrânirii populației în UE (Raportul privind îmbătrânirea populației, 2009)” din 29 aprilie 2009.
(13)
Diversitatea generațiilor mai vârstnice din Europa va crește în continuare. Prin urmare, este necesar să se promoveze activ egalitatea de șanse și să se încurajeze participarea. Cetățenii activi provenind din medii diferite au o importantă funcție de relaționare în cadrul societății, promovează integrarea și contribuie la economie.
(14)
La 22 februarie 2007, Consiliul și reprezentanții guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului au adoptat o rezoluție privind „Oportunitățile și provocările datorate schimbărilor demografice în Europa: contribuția persoanelor în vârstă la dezvoltarea economică și socială”, care evidențiază atât necesitatea creșterii posibilităților de participare activă a persoanelor în vârstă, inclusiv prin intermediul muncii voluntare, cât și noile oportunități economice („economia vârstei a treia”) pe care le generează creșterea cererii din partea persoanelor în vârstă pentru anumite bunuri și servicii, precum și importanța unei imagini publice pozitive a persoanelor aparținând vârstei a treia.
(15)
La 8 iunie 2009, Consiliul a adoptat concluziile sale privind „Egalitatea de șanse pentru femei și bărbați: o îmbătrânire activă și demnă”, în care se recunoaște faptul că, la nivelul întregii Uniuni, persoanele în vârstă, femei sau bărbați, care aspiră la o viață activă și doresc să îmbătrânească cu demnitate, întâmpină dificultăți serioase și se propun statelor membre și Comisiei o serie de măsuri, printre care promovarea unor politici de îmbătrânire activă, ținând seama de diferitele situații din diverse state membre și de diferitele provocări cu care se confruntă femeile și bărbații.
(16)
La 30 noiembrie 2009, Consiliul a adoptat concluziile sale privind „Îmbătrânirea sănătoasă și demnă”, invitând Comisia, printre altele, „să elaboreze activități de sensibilizare pentru promovarea îmbătrânirii active, inclusiv un posibil An european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații în 2012”.
(17)
În comunicarea sa intitulată „Europa 2020 - O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” din 3 martie 2010, Comisia a subliniat importanța pentru Uniune a promovării îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate a populației, în interesul coeziunii sociale și al creșterii productivității. La 23 noiembrie 2010, Comisia a adoptat, ca parte din strategia Europa 2020, o inițiativă emblematică intitulată „O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă: o contribuție europeană la ocuparea integrală a forței de muncă”, în cadrul căreia statele membre ar trebui, în special, să promoveze politici de promovare a îmbătrânirii active. La 16 decembrie 2010, Comisia a adoptat, de asemenea, o inițiativă emblematică intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială”. Atingerea acestor obiective politice necesită măsuri întreprinse la toate palierele guvernamentale, precum și măsuri ale diferitelor părți interesate nonguvernamentale; la rândul lor, aceste obiective ar putea găsi sprijin, la nivelul Uniunii, prin activitățile de sensibilizare și promovare a schimbului de bune practici din cadrul anului european. Coordonatorii la nivel național ar trebui să se asigure că acțiunea la nivel național se desfășoară în mod coordonat și că este concordantă cu obiectivele anului european. Participarea altor instituții și părți interesate ar trebui, de asemenea, planificată.
(18)
La 7 iunie 2010, Consiliul a adoptat concluziile sale privind „Îmbătrânirea activă”, invitând Comisia „să continue pregătirea Anului european al îmbătrânirii active în 2012, în cadrul căruia pot fi subliniate avantajele îmbătrânirii active și contribuția acesteia la solidaritatea între generații și pot fi promovate inițiative promițătoare de sprijinire a îmbătrânirii active la toate nivelurile”.
(19)
La 11 noiembrie 2010, Parlamentul European a adoptat o rezoluție intitulată „Provocările demografice și solidaritatea între generații”, în care invită statele membre să acorde îmbătrânirii active un loc prioritar în următorii ani. Rezoluția a subliniat și faptul că anul european ar trebui să evidențieze, în special, contribuția pe care o au persoanele în vârstă în cadrul societății și să ofere posibilități de promovare a solidarității, cooperării și înțelegerii între generații și posibilități de cooperare între persoanele tinere și cele în vârstă.
(20)
Avizele emise de Comitetul Economic și Social European și de Comitetul Regiunilor subliniază, de asemenea, importanța pe care o are pentru Europa îmbătrânirea activă, evidențiind, printre altele, valoarea pe care o are asistența medicală destinată tuturor generațiilor.
(21)
Decizia 2010/707/UE a Consiliului din 21 octombrie 2010 privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (3) invită statele membre, prin orientările nr. 7 și 8, să sporească participarea pe piața muncii prin politici de promovare a îmbătrânirii active, creșterea ratei de ocupare a forței de muncă a lucrătorilor în vârstă prin promovarea inovării în domeniul organizării muncii și creșterea capacității de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă prin dezvoltarea competențelor și prin participarea acestora la programele de învățare pe tot parcursul vieții. Orientarea nr. 10 subliniază necesitatea de a îmbunătăți atât sistemele de protecție socială, cât și politicile de învățare de-a lungul vieții și de incluziune activă cu scopul de a crea mereu noi perspective pentru fiecare persoană în diferitele etape ale vieții sale, de a o proteja de pericolul sărăciei și excluziunii sociale și de a intensifica participarea ei activă în societate.
(22)
În comunicarea sa intitulată „Agenda digitală pentru Europa”, prima inițiativă emblematică din cadrul strategiei Europa 2020 adoptată la 19 mai 2010, Comisia a subliniat importanța aplicațiilor și serviciilor în domeniul tehnologiei informațiilor și comunicațiilor (TIC) pentru o îmbătrânire frumoasă și a propus, în special, dezvoltarea programului comun de asistență pentru autonomie la domiciliu (AAD). Agenda digitală pentru Europa a recomandat, de asemenea, să fie întreprinse acțiuni concrete pentru a ameliora competențele în informatică ale tuturor europenilor, inclusiv pe cele ale persoanelor vârstnice, un grup suprareprezentat în cadrul celor 150 de milioane de cetățeni, sau aproximativ 30 % din numărul total al cetățenilor, care nu au utilizat niciodată internetul. Facilitarea accesului la noile tehnologii și oferirea de formare pentru utilizarea acestora ar îmbunătăți și mai mult oportunitățile pentru persoanele vârstnice.
(23)
În contextul strategiei Europa 2020, Comisia a propus lansarea, în cadrul inițiativei emblematice „O Uniune a inovării”, a unui parteneriat pentru inovare în domeniul îmbătrânirii active și în condiții bune de sănătate (AHAIP). AHAIP ar avea drept scop să permită cetățenilor să trăiască mai mult timp în mod independent și în bune condiții de sănătate și să crească, până în 2020, cu doi numărul mediu de ani de viață sănătoasă.
(24)
Comisia pune în aplicare în prezent Strategia europeană de acțiune pentru persoanele cu handicap 2010-2020, care, dată fiind corelația frecventă între handicap și îmbătrânire, cuprinde acțiuni relevante pentru persoanele în vârstă. În special acțiunile privind accesibilitatea, rezultate din abordările urmărind să asigure accesul general, sunt relevante. Sunt relevante, de asemenea, și acțiunile de sprijinire a unui trai independent și a incluziunii în comunitate, inclusiv acele acțiuni ce vizează persoanele în vârstă cu handicap care au nevoie de un nivel ridicat de sprijin, care au necesități complexe și care sunt deosebit de vulnerabile și predispuse la excluziune socială. În plus, Uniunea și toate statele membre au semnat Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, care conține, printre altele, dispoziții relevante pentru persoanele în vârstă.
(25)
Ziua europeană a solidarității dintre generații se sărbătorește în fiecare an la 29 aprilie. Această zi oferă Uniunii o bună posibilitate de a-și reînnoi angajamentul privind întărirea solidarității și a cooperării dintre generații, pentru a promova o societate echitabilă și durabilă.
(26)
Prezenta decizie prevede un pachet financiar care constituie principala referință pentru autoritatea bugetară, în sensul punctului 37 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (4).
(27)
Îmbătrânirea activă este, de asemenea, vizată de mai multe fonduri ale Uniunii, precum Fondul social european (5), Fondul european de dezvoltare regională (6), Programul Progress (7), Programul de învățare de-a lungul vieții (8) și, în special, programul său Grundtvig, programul în domeniul sănătății (9), programele specifice legate de TIC și de științele socioeconomice și umaniste din cadrul celui de-al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare (10), planul de acțiune intitulat „A îmbătrâni frumos în societatea informațională”, programul comun AAD (11), programul-cadru pentru competitivitate și inovare (12) cu proiecte pilot de punere în aplicare a TIC pentru o bătrânețe frumoasă, acțiunea pregătitoare Calypso privind turismul social, precum și planul de acțiune pentru mobilitate urbană.
(28)
Pentru a asigura participarea unei game variate de organizații, ar trebui facilitate pe durata anului european, în măsura posibilului, evenimente și operațiuni care au loc la o scară mai mică.
(29)
Participarea la anul european a rețelelor relevante de la nivelul Uniunii ar trebui încurajată și sprijinită cu resurse adecvate.
(30)
Deoarece obiectivele anului european nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre din cauza necesității schimbului transnațional de informații și a necesității diseminării exemplelor de bune practici în întreaga Uniune și, în consecință, având în vedere amploarea acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este stabilit în articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Obiect
Anul 2012 este desemnat „Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații” („anul european”). Acesta promovează vitalitatea și demnitatea tuturor persoanelor.
Articolul 2
Obiectivele
Obiectivul general al anului european este facilitarea creării în Europa a unei culturi a îmbătrânirii active, bazată pe o societate pentru toate vârstele. În acest cadru, anul european încurajează și sprijină eforturile statelor membre, ale autorităților regionale și locale ale acestora, ale partenerilor sociali, ale societății civile și ale mediului de afaceri, inclusiv întreprinderile mici și mijlocii, de a promova îmbătrânirea activă și de a face mai mult pentru a mobiliza potențialul segmentului de populație, aflat în creștere rapidă, format din persoanele care se apropie de 60 de ani sau au depășit această vârstă. Astfel, sunt stimulate solidaritatea și cooperarea între generații, ținând seama de diversitate și de egalitatea de gen. Promovarea îmbătrânirii active presupune crearea de posibilități mai bune pentru a le permite persoanelor în vârstă, femei și bărbați, să joace un rol pe piața muncii, combaterea sărăciei, în special în rândul femeilor, și a excluziunii sociale pentru stimularea voluntariatului și a participării active la viața socială și de familie și promovarea unei îmbătrâniri în condiții bune de sănătate și cu demnitate. Aceasta implică, printre altele, adaptarea condițiilor de lucru, combaterea stereotipurilor negative legate de persoanele în vârstă și a discriminării pe criterii de vârstă, îmbunătățirea sănătății și securității la locul de muncă, adaptarea sistemelor de învățare pe tot parcursul vieții la necesitățile unei forțe de muncă în proces de îmbătrânire și asigurarea faptului că sistemele de protecție socială sunt adecvate și oferă stimulentele corespunzătoare.
În temeiul primului paragraf, se disting următoarele obiective ale anului european:
(a)
sensibilizarea opiniei publice cu privire la importanța îmbătrânirii active și a diferitelor dimensiuni ale acesteia și garantarea faptului că acest subiect ocupă un loc prioritar în agenda politică a părților interesate de la toate nivelurile, pentru a evidenția rolul util pe care respectivele persoane în vârstă îl joacă în societate și în economie, o mai mare considerație pentru acest lucru, promovarea îmbătrânirii active, a solidarității dintre generații, păstrarea vitalității și respectarea demnității tuturor oamenilor și intensificarea efortului de a mobiliza potențialul persoanelor vârstnice, indiferent de originea lor, și de a le permite acestora să se bucure de o viață independentă;
(b)
stimularea dezbaterii, schimbul de informații și dezvoltarea învățării reciproce între statele membre și părțile interesate la toate nivelurile în vederea promovării politicilor de îmbătrânire activă, identificarea și diseminarea bunelor practici și promovarea cooperării și a sinergiilor;
(c)
propunerea unui cadru de angajament și acțiune concretă pentru a permite Uniunii, statelor membre și părților interesate la toate nivelurile, cu participarea societății civile, a partenerilor sociali și a mediului de afaceri, accentuându-se în special strategiile de promovare a informațiilor, să dezvolte soluții inovatoare, politici și strategii pe termen lung, inclusiv strategii cuprinzătoare de gestionare a vârstelor în ceea ce privește ocuparea forței de muncă și munca, prin intermediul unor activități specifice, și să urmărească obiective specifice în domeniul îmbătrânirii active și al solidarității dintre generații;
(d)
promovarea unor activități care vor sprijini combaterea discriminării pe criterii de vârstă, depășirea stereotipurilor legate de vârstă și eliminarea barierelor, în special în ceea ce privește capacitatea de inserție profesională.
Articolul 3
Conținutul măsurilor
(1) Măsurile care trebuie luate pentru a fi atinse obiectivele stabilite la articolul 2 includ următoarele activități la nivelul Uniunii, la nivel național, la nivel regional sau la nivel local:
(a)
conferințe, evenimente și inițiative, cu participarea activă a tuturor părților interesate relevante, menite să stimuleze dezbateri, să sensibilizeze și să încurajeze asumarea de angajamente vizând obiective specifice care să contribuie la realizarea unor impacturi susținute și de lungă durată;
(b)
campanii de informare, de promovare și de educare, cu utilizarea mijloacelor multimedia;
(c)
schimburi de informații, de experiență și de bune practici, prin utilizarea, printre altele, a Metodei deschise de coordonare și a rețelelor create de părțile interesate care participă la realizarea obiectivelor anului european;
(d)
cercetări și studii la nivelul Uniunii, la nivel național sau la nivel regional și diseminarea rezultatelor, cu accent asupra impactului economic și social al promovării îmbătrânirii active și al politicilor orientate spre îmbătrânirea activă.
(2) La punerea în aplicare a activităților menționate la alineatul (1), ar trebui să se acorde atenție implicării tuturor generațiilor în urmărirea obiectivelor anului european, în special prin încercarea de dezvoltare a unei abordări integratoare și prin încurajarea participării persoanelor în vârstă și a celor tinere la inițiativele comune.
(3) Comisia sau statele membre pot identifica alte activități menite să contribuie la atingerea obiectivelor anului european și pot permite utilizarea numelui anului european pentru promovarea acestor activități, cu condiția ca acestea să contribuie la atingerea obiectivelor stabilite la articolul 2.
(4) Comisia și statele membre țin seama de integrarea principiului egalității între femei și bărbați în toate activitățile lor în cadrul desfășurării anului european.
(5) Comisia ține seama de potențialul activităților transfrontaliere care se desfășoară la nivel regional sau local pentru realizarea obiectivelor stabilite la articolul 2.
(6) Trebuie făcute eforturi pentru a se asigura că toate activitățile din cadrul anului european destinate publicului larg sunt ușor accesibile tuturor, inclusiv persoanelor cu handicap.
Articolul 4
Coordonarea cu statele membre
(1) Fiecare stat membru numește un coordonator național pentru a fi responsabil de organizarea participării statului său la anul european și informează Comisia cu privire la numirea respectivă.
(2) Coordonatorii naționali se asigură, de asemenea, că activitățile naționale din cadrul anului european sunt coordonate în mod adecvat și pot, de asemenea, promova și facilita activități locale și regionale în respectivul context. Coordonatorii naționali stimulează, de asemenea, implicarea tuturor părților interesate relevante, inclusiv a societății civile, în activitățile desfășurate în cadrul anului european.
(3) Până la 25 noiembrie 2011, statele membre sunt invitate să informeze Comisia cu privire la programul lor de lucru, care cuprinde informații privind activitățile planificate la nivel național în cadrul anului european.
Articolul 5
Țările participante
Participarea la anul european este deschisă:
(a)
statelor membre;
(b)
țărilor candidate;
(c)
țărilor din Balcanii de Vest; și
(d)
statelor din cadrul Acordului European de Liber Schimb care sunt părți la Acordul privind Spațiul Economic European.
Articolul 6
Coordonarea la nivelul Uniunii
(1) Comisia pune în aplicare anul european la nivelul Uniunii.
(2) Comisia convoacă reuniunile coordonatorilor naționali în scopul coordonării activităților în cadrul anului european la nivelul Uniunii și al schimbului de informații și cunoștințe, inclusiv în privința posibilelor angajamente și a punerii lor în aplicare în statele membre.
(3) Comisia facilitează și sprijină activitățile în cadrul anului european la nivel național, regional și local, inclusiv prin propunerea, după caz, de noi modalități și instrumente pentru realizarea obiectivelor anului european și evaluarea acestora.
(4) Coordonarea activităților în cadrul anului european la nivelul Uniunii cade, de asemenea, în sarcina comitetelor politice și a grupurilor consultative în exercițiu.
(5) Comisia convoacă, de asemenea, reuniuni ale reprezentanților organizațiilor sau organismelor europene care acționează în domeniul îmbătrânirii active cu scopul obținerii de sprijin pentru desfășurarea anului european.
(6) Tema anului european este o prioritate în cadrul activităților de comunicare ale reprezentanțelor Comisiei din statele membre și în cadrul programelor de lucru ale principalelor rețele relevante la nivelul Uniunii care primesc sprijin pentru acoperirea costurilor de funcționare din bugetul general al Uniunii.
(7) Parlamentul European, statele membre, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor sunt asociate la activitățile organizate în cadrul anului european.
Articolul 7
Sprijinul financiar și nefinanciar
(1) Activitățile prevăzute la articolul 3 alineatul (1) care au loc la nivelul Uniunii pot ocaziona un contract de achiziții publice sau pot face obiectul unor subvenții finanțate de la bugetul general al Uniunii.
(2) Dacă este cazul, anul european poate fi susținut prin programe și politici din domenii care contribuie la promovarea îmbătrânirii active, precum ocuparea forței de muncă, afacerile sociale și egalitatea de șanse, educația și cultura, sănătatea, cercetarea, societatea informațională, politica regională și politica din domeniul transporturilor, în conformitate cu normele aplicabile și în limitele posibilităților existente pentru stabilirea priorităților.
(3) Uniunea poate acorda sprijin nefinanciar activităților întreprinse de organizații publice și private în conformitate cu articolul 3 alineatul (3).
Articolul 8
Bugetul
(1) Pachetul financiar pentru punerea în aplicare a prezentei decizii la nivelul Uniunii, în special a activităților stabilite la articolul 3 alineatul (1), în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2011 și 31 decembrie 2012, este de 5 000 000 EUR.
(2) Creditele anuale sunt autorizate de către autoritatea bugetară, în limitele cadrului financiar.
Articolul 9
Coerență
Comisia, împreună cu statele membre, se asigură că măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt compatibile cu orice alte acțiuni și inițiative ale Uniunii, ale statelor membre și ale regiunilor care contribuie la îndeplinirea obiectivelor anului european.
Articolul 10
Cooperarea internațională
În contextul anului european, Comisia poate coopera cu organizațiile internaționale relevante, în special cu Organizația Națiunilor Unite și cu Consiliul Europei, urmărind să asigure vizibilitatea eforturilor Uniunii de promovare a îmbătrânirii active.
Articolul 11
Evaluare
(1) Până la 30 iunie 2014, Comisia prezintă un raport Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic și Social European și Comitetului Regiunilor conținând o evaluare globală a inițiativelor prevăzute în prezenta decizie, cu detalii privind punerea în aplicare și rezultate pentru a servi drept bază pentru viitoarele politici, măsuri și acțiuni ale Uniunii în acest domeniu.
(2) Raportul menționat la alineatul (1) prezintă, de asemenea, informații cu privire la modul în care egalitatea de gen a fost integrată în activitățile anului european și la modul în care a fost asigurat accesul persoanelor cu handicap la respectivele activități.
(3) Raportul menționat la alineatul (1) evidențiază, de asemenea, modul în care anul european a produs efecte de durată în ceea ce privește promovarea îmbătrânirii active în Uniune.
Articolul 12
Intrarea în vigoare
Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 13
Destinatari
Prezenta decizie se adresează statelor membre.
Adoptată la Strasbourg, 14 septembrie 2011.