PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 270/2010
ze dne 29. března 2010,
kterým se mění nařízení (ES) č. 452/2007 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozů žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Opatření mají formu valorického cla ve výši 38,1 %, s výjimkou pěti výslovně uvedených společností, na které se vztahují individuální sazby cla.
1.2 Žádost o přezkum
(2)
V roce 2008 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost omezenou na přezkoumání dumpingu podal čínský vyvážející výrobce, společnost Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (dále jen „Power Team“ nebo „žadatel“). Sazba konečného antidumpingového cla z výrobků žadatele činí 36,5 %.
(3)
Ve své žádosti žadatel tvrdil, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
(4)
Žadatel konkrétně tvrdí, že nyní podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Žadatel proto uvedl, že běžná hodnota by v jeho případě měla být stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Srovnání této běžné hodnoty a žadatelových vývozních cen do Evropské unie (EU) naznačuje dumpingové rozpětí výrazně nižší než současná úroveň opatření.
(5)
Žadatel proto uvedl, že k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření založenou na dříve stanovené úrovni dumpingu.
1.3 Zahájení přezkumu
(6)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení prozatímní přezkum omezený na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli (3).
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(7)
Výrobek, který je předmětem dočasného přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem šetření, jež vedlo k uložení platných opatření (dále jen „původní šetření“), tj. jedná se o žehlicí prkna pocházející z Čínské lidové republiky, opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a/nebo odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základními součástmi, tj. podpěrou, deskou a rampou na žehličku, v současné době kódů KN ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(8)
Výrobek vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu a výrobek vyvážený do EU, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný na Ukrajině (používané jako srovnatelná země) mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
1.5 Zúčastněné strany
(9)
Komise oficiálně informovala zástupce výrobního odvětví Unie, žadatele a zástupce vyvážející země o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.
(10)
Komise žadateli zaslala formulář žádosti o přiznání tržního zacházení (dále jen „tržní zacházení“) a dotazník a obdržela odpověď ve stanoveném termínu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, a u žadatele byla provedena inspekce na místě.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Je třeba připomenout, že původní šetření, které vedlo k zavedení opatření, se týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období původního šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Tržní zacházení
(12)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení v případě těch výrobců, kteří splnili kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud bylo prokázáno, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
obchodní rozhodnutí jsou přijímána na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnoty,
-
společnosti mají jednoznačné a jasné účetnictví, které je kontrolováno nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používá se pro všechny účely,
-
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(13)
Žadatel požádal o přiznání tržního zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a byl vyzván k vyplnění formuláře žádosti o přiznání tržního zacházení.
(14)
Šetřením bylo stanoveno, že žadatel nesplňuje kritérium tržního zacházení uvedené v první odrážce čl. 2 odst. 7 písm. c) (kritérium 1) základního nařízení, pokud jde o náklady nejdůležitějších vstupů. Bylo zjištěno, že po uplynutí období původního šetření, tj. po roce 2005, uložil stát vývozní omezení na několik výrobků z oceli, včetně základních surovin pro výrobu žehlicích prken, tj. ocelové desky, ocelových trubek a ocelového drátu. Je třeba poznamenat, že náklady na tyto suroviny představují značnou část celkových nákladů na suroviny. Zavedením vývozního cla se snížil podnět k vývozu, a tudíž se zvýšil objem výrobků k dispozici na domácím trhu, což naopak vedlo k nižším cenám. Rovněž bylo zjištěno, že čínští výrobci oceli měli k dispozici řadu subvenčních režimů (5); veřejně přístupná konta řady výrobců oceli rovněž potvrzují, že čínská vláda aktivně podporuje rozvoj odvětví výroby oceli v ČLR.
(15)
Domácí ceny oceli v ČLR byly tudíž v průběhu období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny na jiných velkých světových trzích, zejména ve srovnání s cenami oceli v Severní Americe a severní Evropě (6), a tyto cenové rozdíly nelze vysvětlit žádnou konkurenční výhodou ve výrobě oceli.
(16)
Vedle toho bylo z informací obsažených v dokumentaci zjištěno, že žadatel využíval výhod plynoucích z těchto uměle vytvořených nízkých a narušených cen oceli, jelikož kupoval suroviny na domácím čínském trhu.
(17)
Byl tedy vyvozen závěr, že nejdůležitější vstupy společnosti Power Team podstatně neodráží tržní hodnoty. V návaznosti se dospělo k závěru, že žadatel neprokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto nebylo možné mu přiznat tržní zacházení.
(18)
Žadatel, vyvážející země a příslušné výrobní odvětví Unie dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Své připomínky zaslal žadatel i výrobní odvětví Unie.
(19)
Žadatel předložil před uplynutím stanovené lhůty tři hlavní argumenty. Za prvé uvedl, že ceny společnosti Power Team za suroviny, byly v souladu s domácími cenami a že toto zjištění postačovalo ke splnění kritéria 1 v původním šetření. Společnost tedy považovala srovnání cen na čínském domácím trhu s cenami na jiných mezinárodních trzích s ocelí za porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V této souvislosti společnost rovněž zpochybnila relevantnost cen na trhu s ocelí v severní Evropě a Severní Americe, na jejichž základě bylo srovnání provedeno. Žadatel uvedl, že jistě existují ceny na jiných mezinárodních trzích, jako například turecké vývozní ceny, které jsou nižší než domácí ceny v ČLR.
(20)
Je vskutku nesporné, že žadatel splnil kritérium 1 v původním šetření, avšak nesplnil kritérium 2. Má se však za to, že k porušení čl. 11 odst. 9 základního nařízení nedošlo, protože nedošlo k žádné metodologické změně při hodnocení skutečnosti, zda společnost provozuje svou činnost za podmínek tržního hospodářství, a zejména zda stále splňuje kritérium 1. V obou šetřeních - původním i přezkumném - bylo hodnoceno, zda suroviny odráží tržní hodnoty. Jedním ze zkoumaných ukazatelů v obou šetřeních byly domácí ceny oceli, avšak v původním šetření neexistovaly žádné jiné významné činitele, u kterých by byl patrný vliv na ceny surovin. Metodologie tak zůstala nezměněna, lišila se pouze zjištění.
(21)
Z přezkumného šetření vyplynulo, že po období původního šetření, tj. od roku 2006, se okolnosti změnily, jelikož čínská vláda zavedla několik opatření odrazujících vývoz ocelových desek, ocelových trubek a ocelového drátu, a to zavedením vývozního cla a zrušením vývozní náhrady DPH. To mělo společně s výše uvedenými subvenčními režimy narušující účinek na domácí ceny oceli v Číně, protože zjištěný rozdíl mezi domácími cenami v Číně a domácími cenami zveřejněnými pro Severní Ameriku a severní Evropu se výrazně zvýšil zhruba o 30 %. Po zveřejnění zjištění týkajících se tržního zacházení žadatel tento cenový rozdíl nenapadl.
(22)
Pokud jde o tvrzení, že domácí ceny oceli v Severní Americe a severní Evropě nejsou jedinými relevantními mezinárodními cenami, je třeba poznamenat, že oba trhy s ocelí byly zvoleny pro účely srovnání cen, jelikož se oba trhy vyznačují vysokou spotřebou oceli a jsou konkurenčními trhy s několika aktivními výrobci. Lze tak rozumně předpokládat, že tyto domácí ceny byly pro konkurenční tržní ceny reprezentativní. Mimoto nebylo tvrzení, že turecké vývozní ceny jsou nižší než domácí čínské ceny, v této fázi dále opodstatněno, tj. před uplynutím stanovené lhůty nebyly předloženy žádné konkrétní ceny. Dále nebylo podáno žádné vysvětlení ohledně skutečnosti, proč by měly být turecké vývozní ceny - vzhledem k tomu, že turecký vývozní trh je ve srovnání s domácími trhy v Severní Americe a severní Evropě zjevně poměrně malý - považovány za relevantnější.
(23)
Společnost dále tvrdila, že při použití právních předpisů EU byla diskriminována, jelikož se v řadě nedávných jiných případů, ve kterých ocel představovala nejdůležitější vstup, vyskytly některé čínské společnosti produkující ocel, které splňovaly kritérium 1. Všechny tyto případy byly přezkoumány a bylo zjištěno, že žádné ze společností nebylo v uvedených případech přiznáno tržní zacházení, jelikož nesplnily alespoň jedno další kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Z důvodů administrativních úspor nebylo tedy nutné se obsáhle zaobírat kritériem 1, bylo-li jasné, že společnost by stejně nesplnila podmínky z jiného důvodu. V každém případě nedospěla Komise v žádném z těchto nedávných případů k závěru, že nedochází k narušení na čínském domácím trhu s ocelí, naopak bylo v nedávných případech zamítnuto tržní zacházení, kdykoliv byla zjištěna narušení v oblasti surovin (7).
(24)
V neposlední řadě žadatel tvrdil, že přizpůsobení běžné hodnoty by bylo vhodnější než nepřiznání tržního zacházení. Je však patrné, že přizpůsobení běžné hodnotě není vhodné vzhledem k tomu, že jedním z kritérií, která jsou posuzována při přiznávání tržního zacházení, je kritérium, že náklady nejdůležitějších vstupů musí odrážet tržní hodnoty. Pokud tomu tak není, mělo by být spíše odepřeno tržní zacházení a běžná hodnota by měla být nahrazena běžnou hodnotou srovnatelné země, zejména pokud suroviny tvoří významnou součást nákladů na vstupy.
(25)
Závěrem lze tedy konstatovat, že žádný z argumentů vznesených společností Power Team nebyl přesvědčivý ani nevedl k odlišnému hodnocení zjištění.
(26)
Výrobní odvětví Unie poukázalo na to, že čínská vláda značně zasáhla do odvětví výroby oceli, což vedlo EU a USA k požadavku, aby WTO uspořádala za účelem vyřešení této otázky konzultace.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují příslušná zjištění i závěr, že by společnosti Power Team nemělo být přiznáno tržní zacházení.
(28)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení (ES) č. 452/2007, vyjádřil žadatel další připomínky ke zjištěním ohledně tržního zacházení.
(29)
Žadatel především znovu zdůraznil svůj argument, že jeho hlavní vstupy odrážejí tržní hodnoty v ČLR a že čínské ceny jsou ve všeobecném souladu s jinými mezinárodními trhy. Zatímco žadatel uznal skutečnost, že nárůst cen u hlavních vstupů byl v ČLR v roce 2008 ve srovnání s jinými mezinárodními trhy s ocelí nižší, trval na tom, že tomu tak nebylo z důvodů jakéhokoliv narušení, nýbrž z toho důvodu, že nižší ceny na čínském domácím trhu mohly být způsobeny ostatními čistě obchodními faktory. Žadatel poukázal na zvýšenou výrobu v roce 2008 a uvedl, že stávající antidumpingová či vyrovnávací cla uvalovaná na vývoz většiny ocelových vstupů vyrobených v ČLR vedla čínské výrobce k tomu, aby snížili své ceny na domácím trhu.
(30)
Je třeba poznamenat, že dodatečné informace o cenách předložené žadatelem podpořily zjištění, že hlavní suroviny pro výrobu žehlicích prken v roce 2008 byly v průměru výrazně levnější na čínském domácím trhu než na jiných velkých světových trzích.
(31)
Pokud jde o argument, že cenový rozdíl byl způsoben čistě obchodními faktory, tj. zvýšenou výrobou v ČLR, je třeba uvést, že tento argument nebyl dostatečně opodstatněn, zejména s ohledem na jakoukoliv možnou souvislost mezi údajným zvýšením výroby a situací ze strany poptávky. Žadatelův argument, že na dovoz řady ocelových výrobků z ČLR byla uvalována vyrovnávací cla, zároveň pouze dokazuje, že čínští výrobci oceli měli skutečně prospěch ze subvencí.
(32)
Žadatelův argument, že trh s ocelí v ČLR není narušen, nelze tedy podpořit a je třeba učinit definitivní závěr, že rozhodnutí ohledně tržního zacházení by nemělo být revidováno a že společnosti Power Team by nemělo být přiznáno tržní zacházení.
2.2 Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se stanoví případné celostátní clo pro země spadající pod uvedený článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro individuální zacházení stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Uvedená kritéria lze shrnout takto:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů,
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(34)
Žadatel, vedle požadavku o přiznání tržního zacházení rovněž požádal o individuální zacházení v případě, že mu nebude přiznáno tržní zacházení.
(35)
Z šetření vyplynulo, že žadatel splnil všechna výše uvedená kritéria, a lze tedy učinit závěr, že společnosti Power Team by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2.3 Běžná hodnota
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(37)
V oznámení o zahájení uvedla Komise svůj záměr opět použít Turecko, které bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření, jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, avšak žádný turecký výrobce v tomto prozatímním přezkumu nespolupracoval. Ke spolupráci však přistoupil ukrajinský vyvážející výrobce, který byl předmětem paralelního šetření pro účely jiného prozatímního přezkumu. Zúčastněné strany byly náležitě informovány a v dané fázi nebyly obdrženy žádné námitky vůči použití Ukrajiny jako srovnatelné země.
(38)
Jelikož nebyly shledány žádné zjevné důvody, proč nezvolit Ukrajinu jako srovnatelnou zemi, zejména s přihlédnutím k tomu, že žádný jiný výrobce ze třetí země nespolupracoval, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ověřených informací, které poskytl spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi.
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zjištěno, že objem domácího prodeje obdobného výrobku spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byl ve srovnání s vývozním prodejem žadatele do EU reprezentativní. Kromě toho byl u všech vyvážených typů výrobků srovnatelný domácí prodej (v případě potřeby upravený s ohledem na fyzikální vlastnosti) považován za reprezentativní, jelikož jejich objem prodeje představoval alespoň 5 % objemu odpovídajícího vývozního prodeje do EU.
(40)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej všech typů žehlicích prken v reprezentativních množstvích ve srovnatelné zemi mohl považovat za prodej v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje příslušného typu žehlicího prkna nezávislým odběratelům.
(41)
Transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové tehdy, když se jednotková cena určitého typu výrobku rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi během období šetření.
(42)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(43)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(44)
Žadatel po zveřejnění vznesl připomínku, že v případech, kdy ziskový prodej představuje méně než 10 % celkového objemu prodeje určitého typu, by měla být obvykle použita početně zjištěná běžná hodnota.
(45)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že v tomto šetření se nevyskytla situace, kdy by ziskový prodej dosáhl objemu menšího než 10 %. Kromě toho se postup automatického početního zjištění běžné hodnoty za takových okolností již nepoužívá.
2.4 Vývozní cena
(46)
Ve všech případech byl dotčený výrobek prodán na vývoz nezávislým odběratelům v Unii prostřednictvím nezávislých obchodních subjektů v ČLR, a vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených cen či cen, které je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu do EU.
(47)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že vývozní cena by měla být stanovena na základě prodejní ceny fakturované nezávislým čínským obchodním subjektem nezávislým odběratelům v EU, a nikoliv - jak tomu bylo v tomto případě - na základě zaplacené ceny či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný společností Power Team nezávislému obchodnímu subjektu v ČLR za účelem vývozu. Takový postup by však nebyl v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, podle kterého by měla být při prodeji výrobků na vývoz základem vývozní ceny první nezávislá transakce. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.5 Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na základě toho byly v oprávněných a podložených případech zohledněny rozdíly ve fyzických vlastnostech, přepravních nákladech, v nákladech na pojištění a manipulaci a v úvěrových nákladech. Vzhledem k tomu, že vývozní cena byla stanovena výlučně na základě domácího prodeje čínským obchodním subjektům na vývoz, nebylo důvodu připustit rozdíly ve zdanění, jelikož běžná hodnota byla rovněž stanovena na základě domácího prodeje v srovnatelné zemi, na kterou se vztahuje obdobný daňový režim. Jak běžná hodnota, tak i vývozní cena byly proto vypočteny na čistém základě DPH.
(49)
Žadatel po zveřejnění uvedl, že seskupení typů výrobků (které bylo skutečně provedeno pro účely srovnání) vyvolává jisté pochybnosti s ohledem na správnost srovnání cen.
(50)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že seskupení typů výrobků v tomto šetření bylo stejné jako seskupení v původním šetření a bylo považováno za nutné, aby mohla být zvýšena srovnatelnost výrobků prodávaných na vývoz do Unie společností Power Team a výrobků prodávaných na domácích trhu ve srovnatelné zemi. Rovněž je třeba poznamenat, že žadatel své tvrzení již dále neopodstatnil, zejména v souvislosti s tím, proč by provedené seskupení (které bylo vysvětleno ve zvláštním zveřejnění určeném žadateli) nemělo být vhodné. Proto je třeba tuto námitku zamítnout.
2.6 Dumpingové rozpětí
(51)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání ukázalo existenci dumpingu.
(52)
Bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí společnosti Power Team, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranici Unie, činí 39,6 %.
3. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(53)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda změněné okolnosti lze přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(54)
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření nebylo žadateli přiznáno tržní zacházení z důvodu zjištěných nesrovnalostí ohledně jeho účetních postupů. Z tohoto přezkumu vyplynulo, že toto kritérium společnost Power Team splnila. Jak je však uvedeno výše, nesplňuje žadatel kritérium tržního zacházení uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážce základního nařízení týkající se nákladů na nejdůležitější vstupy. Co se týče tržního zacházení, pro žadatele se okolnosti tudíž nezměnily.
(55)
Údaje shromážděné a ověřené v šetření (tj. žadatelovy individuální ceny při vývozu do EU a běžná hodnota stanovená na Ukrajině jako srovnatelné zemi) však vedly k vyššímu dumpingovému rozpětí. Tato změna je považována za významnou a pokračující zachování současné úrovně opatření by k vyrovnání dumpingu již nepostačovalo.
4. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(56)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti Power Team na 39,6 %.
(57)
Pokud jde o výši zbytkového cla, je třeba připomenout, že v původním šetření byla míra spolupráce nízká. Clo pro nespolupracující společnosti tak bylo stanoveno ve výši, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří mají nejvyšší dumpingová rozpětí. Za použití stejné metodologie a s přihlédnutí k relevantním údajům poskytnutým žadatelem je třeba změnit zbytkové clo na 42,3 %.
(58)
Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit změnu nařízení Rady (ES) č. 452/2007, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky. Připomínky stran byly zváženy a ve vhodných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 452/2007 se mění takto:
-
údaje týkající se společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
údaje týkající se všech ostatních společností z ČLR uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 se nahrazují tímto zněním:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. března 2010
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 270/2010 AL CONSILIULUI
din 29 martie 2010
de modificare a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 de impunere a unei taxe antidumping definitive la importurile de mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 452/2007 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de mese de călcat originare, printre altele, din Republica Populară Chineză („RPC”). Măsurile constau în aplicarea unui nivel al taxei ad valorem de 38,1 %, cu excepția a cinci societăți menționate în mod expres, care fac obiectul unor niveluri ale taxelor individuale.
1.2. Cererea de reexaminare
(2)
În 2008, Comisia a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază („reexaminarea intermediară”). Cererea, al cărei obiect s-a limitat la examinarea dumpingului, a fost depusă de un producător-exportator chinez, Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou („Power Team” sau „solicitantul”). Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile solicitantului este de 36,5 %.
(3)
În cererea sa, solicitantul a afirmat că circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile se schimbaseră și că aceste schimbări erau durabile. Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a compensa dumpingul.
(4)
Solicitantul a susținut mai ales că, în prezent, își desfășoară activitatea în condițiile unei economii de piață, adică îndeplinește criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Prin urmare, solicitantul a susținut că valoarea normală ar trebui să fie stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază. O comparație între această valoare normală și prețurile sale de export către Uniunea Europeană („UE”) arată că marja de dumping se situează cu mult sub nivelul actual al măsurii.
(5)
Prin urmare, solicitantul a susținut că, în vederea contracarării dumpingului, nu mai este necesară continuarea impunerii de măsuri la nivelul actual, care se bazează pe nivelul de dumping stabilit anterior.
1.3. Inițierea unei reexaminări
(6)
Întrucât, după consultarea Comitetului consultativ, Comisia a ajuns la concluzia că existau elemente de probă suficiente pentru inițierea unei reexaminări intermediare, ea a decis să inițieze o reexaminare intermediară, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei domeniu de aplicare se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce-l privește pe solicitant (3).
1.4. Produsul în cauză și produsul similar
(7)
Produsul vizat de reexaminarea intermediară este același cu cel din cadrul anchetei care a condus la instituirea măsurilor în vigoare (denumită în continuare „ancheta inițială”), respectiv mese de călcat, cu sau fără suport, cu sau fără absorbție și/sau încălzire și/sau suflantă, inclusiv mânecare, și componentele esențiale ale acestora, respectiv picioarele, blatul și suportul pentru fierul de călcat, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codurile NCex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 și ex 8516 90 00.
(8)
Produsul fabricat și vândut pe piața internă chineză și cel exportat către UE, precum și cel fabricat și vândut în Ucraina (utilizată în calitate de țară analoagă) au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
1.5. Părțile interesate
(9)
Comisia a informat în mod oficial reprezentantul industriei din Uniune, solicitantul și reprezentanții țării exportatoare cu privire la inițierea reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima punctele de vedere în scris și de a fi audiate.
(10)
Comisia a trimis solicitantului un formular de cerere de aplicare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) și un chestionar, primind răspunsuri în termenele fixate în scopul respectiv. Ea a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului și a întreprins o vizită de verificare la sediul solicitantului.
1.6. Perioada anchetei de reexaminare
(11)
Ancheta privind dumpingul s-a referit la perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2008 și 31 decembrie 2008 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Se reamintește faptul că perioada de anchetă a anchetei inițiale care a condus la instituirea măsurilor a fost cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și 31 decembrie 2005 („perioada de anchetă inițială”).
2. REZULTATELE ANCHETEI
2.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)
(12)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul unor anchete antidumping referitoare la importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu articolul 2 alineatele (1) - (6) din regulamentul de bază pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv atunci când se dovedește că fabricarea și vânzarea produsului similar se fac în condițiile economiei de piață. Aceste criterii sunt rezumate după cum urmează:
-
deciziile comerciale se adoptă ținându-se seama de semnalele pieței, fără intervenții semnificative din partea statului, iar costurile reflectă valorile pieței;
-
firmele dispun de un set unic și clar de evidențe contabile de bază, care sunt auditate independent în acord cu Standardele internaționale de contabilitate (IAS) și aplicate în toate scopurile;
-
nu există denaturări semnificative moștenite de la sistemul economic anterior, care nu funcționa conform principiilor economiei de piață;
-
legile referitoare la faliment și la proprietate garantează stabilitatea și securitatea juridică;
-
operațiunile de schimb valutar se desfășoară la valoarea pieței.
(13)
Solicitantul a cerut acordarea TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și a fost invitat să completeze un formular de cerere de acordare a TEP.
(14)
Ancheta a stabilit că solicitantul nu îndeplinea criteriul TEP menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) prima liniuță (primul criteriu) din regulamentul de bază în ceea ce privește costurile principalelor intrări. S-a stabilit că, după perioada de anchetă inițială, adică după 2005, statul a aplicat restricții la exportul mai multor produse siderurgice, inclusiv principalele materii prime utilizate pentru fabricarea meselor de călcat, respectiv plăcile, țevile și sârma de oțel. Trebuie notat faptul că aceste materii prime au un cost care reprezintă o parte semnificativă din costul total al materiilor prime. Instituirea de taxe la export a scăzut atractivitatea exporturilor și, astfel, a condus la creșterea volumelor disponibile pe piața internă, ceea ce a determinat, în consecință, o scădere a prețurilor. De asemenea, s-a constatat că o serie de sisteme de subvenții erau disponibile pentru producătorii chinezi de oțel (5), iar conturile accesibile publicului ale unui anumit număr de producători de oțel confirmă faptul că statul chinez sprijină în mod activ dezvoltarea sectorului siderurgic în RPC.
(15)
În consecință, prețurile interne ale oțelului în RPC au fost, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, net inferioare prețurilor practicate pe alte piețe mondiale importante, în special în America de Nord și în Europa de Nord (6), iar aceste diferențe de preț nu pot fi explicate printr-un eventual avantaj competitiv în ceea ce privește producția oțelului.
(16)
În plus, pornind de la informațiile conținute în dosar, s-a stabilit că solicitantul beneficia de aceste prețuri ale oțelului scăzute și distorsionate în mod artificial, întrucât el și-a achiziționat materiile prime pe piața internă chineză.
(17)
Astfel, s-a concluzionat că principalele intrări ale Power Team nu reflectă în mod substanțial valorile pieței. În consecință, s-a concluzionat că solicitantul nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, astfel, nu a fost posibil să i se acorde TEP.
(18)
Solicitantului, țării exportatoare și industriei din Uniune li s-a oferit posibilitatea de a-și prezenta observațiile referitoare la constatările de mai sus. Au fost primite observații din partea solicitantului și a industriei din Uniune.
(19)
Solicitantul a prezentat trei argumente principale în termenul stabilit. În primul rând, el a declarat că prețurile materiilor prime ale Power Team erau încă în conformitate cu prețurile interne și că această constatare era suficientă pentru a îndeplini primul criteriu în cadrul anchetei inițiale. În consecință, societatea considera că o comparație între prețurile practicate pe piața internă chineză și cele practicate pe alte piețe internaționale ale oțelului constituie o încălcare a articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de bază. În acest context, societatea a pus, de asemenea, sub semnul întrebării relevanța prețurilor de pe piețele oțelului din Europa de Nord și din America de Nord, care au servit drept bază pentru comparație. Solicitantul a declarat că ar exista, de asemenea, prețuri practicate pe alte piețe internaționale, cum ar fi prețurile de export din Turcia, care sunt inferioare prețurilor interne din RPC.
(20)
Într-adevăr, este adevărat că solicitantul îndeplinea primul criteriu în cadrul anchetei inițiale, dar acesta nu îndeplinea cel de-al doilea criteriu. Cu toate acestea, se consideră că nu are loc o încălcare a articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, întrucât nu are loc nicio schimbare a metodologiei utilizate pentru a evalua dacă societatea funcționează în condițiile unei economii de piață și, în special, dacă aceasta îndeplinește în continuare primul criteriu. În ambele anchete, ancheta inițială și ancheta de reexaminare, s-a analizat dacă materiile prime reflectau valorile pieței. În ambele anchete, unul dintre indicatorii analizați era reprezentat de prețurile interne ale oțelului, dar, în ancheta inițială, niciun alt factor semnificativ nu a părut să influențeze prețurile materiilor prime. Astfel, metodologia a rămas aceeași, doar constatările au fost diferite.
(21)
Ancheta de reexaminare a arătat că, după perioada de anchetă inițială, respectiv după 2006, circumstanțele s-au schimbat deoarece mai multe măsuri au fost instituite de statul chinez pentru a descuraja exporturile de plăci, țevi și sârmă de oțel, prin introducerea unei taxe la export și prin eliminarea rambursării TVA la export. Această schimbare, împreună cu sistemele de subvenții menționate anterior, a avut un efect de denaturare asupra prețurilor interne chineze ale oțelului, deoarece diferența constatată între aceste prețuri și prețurile interne publicate pentru America de Nord și Europa de Nord a crescut semnificativ până la aproximativ 30 %. Această diferență de preț nu a fost contestată de către solicitant în urma comunicării constatărilor referitoare la TEP.
(22)
În ceea ce privește argumentul conform căruia prețurile interne ale oțelului în America de Nord și Europa de Nord nu sunt singurele prețuri relevante la nivel internațional, trebuie notat faptul că aceste două piețe ale oțelului au fost selectate pentru compararea prețurilor întrucât ambele piețe înregistrează un consum ridicat de oțel și sunt piețe competitive cu mai mulți producători activi. Astfel, s-ar putea presupune în mod rezonabil că aceste prețuri interne sunt reprezentative pentru prețurile practicate pe piețele competitive. În plus, afirmația conform căreia prețurile de export din Turcia ar fi inferioare prețurilor interne chineze nu a fost documentată mai mult în acest stadiu, altfel spus nu a fost comunicat niciun preț concret în termenul stabilit. De altfel, nu a fost prezentat niciun element care să explice de ce prețurile de export din Turcia ar trebui considerate mai relevante, având în vedere dimensiunea aparentă relativ redusă a pieței de export turce comparativ cu piețele interne din America de Nord și Europa de Nord.
(23)
Societatea a afirmat apoi că a făcut obiectul unei discriminări în ceea ce privește aplicarea legislației UE, deoarece, în mai multe alte dosare recente în care oțelul reprezenta o intrare majoră, au existat unele societăți siderurgice chineze care îndeplineau primul criteriu. Toate aceste dosare au fost examinate și s-a constatat că niciuneia dintre societățile vizate de acestea nu i se acordase TEP, întrucât niciuna nu îndeplinea cel puțin un alt criteriu menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Astfel, pentru o mai bună gestiune administrativă, nu a fost necesară o analiză mai detaliată a primului criteriu, întrucât era clar faptul că societatea nu ar îndeplini condițiile dintr-un alt motiv. În orice caz, Comisia nu a concluzionat pentru niciunul dintre aceste dosare recente că nu ar exista distorsiuni pe piața internă chineză a oțelului, dimpotrivă, în cazurile recente, TEP a fost refuzat ori de câte ori au putut fi identificate distorsiuni privind materiile prime (7).
(24)
În sfârșit, solicitantul a susținut că o ajustare a valorii normale ar fi mai adecvată decât un refuz de acordare a TEP. Cu toate acestea, o ajustare a valorii normale pare a fi inadecvată, având în vedere că unul dintre criteriile pentru a beneficia de TEP este reflectarea valorilor pieței de către costurile principalelor intrări. În caz contrar, consecința ar trebui să fie mai degrabă refuzul acordării TEP și înlocuirea valorii normale cu valoarea normală dintr-o țară analoagă, în special dacă materiile prime reprezintă o parte atât de importantă din costul intrărilor.
(25)
În concluzie, niciunul dintre argumentele prezentate de Power Team nu a fost convingător și nu a condus la o evaluare diferită a constatărilor.
(26)
Industria din Uniune a subliniat faptul că statul chinez intervenise masiv în industria siderurgică, ceea ce determinase deja UE și Statele Unite să ceară consultări în cadrul OMC pentru rezolvarea acestei chestiuni.
(27)
Pe baza celor de mai sus, se confirmă constatările și concluzia conform cărora TEP nu ar trebui acordat societății Power Team.
(28)
După ce a fost informat cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere recomandarea unei modificări a Regulamentului (CE) nr. 452/2007, solicitantul a prezentat observații suplimentarea privind constatarea referitoare la TEP.
(29)
Solicitantul și-a repetat în principal argumentul conform căruia principalele sale intrări ar reflecta valorile pieței în RPC și prețurile din RPC ar fi în mare măsură conforme celor de pe alte piețe internaționale. Deși a recunoscut faptul că, în 2008, creșterea prețurilor pentru principalele intrări a fost mai puțin pronunțată în RPC comparativ cu alte piețe internaționale ale oțelului, solicitantul a afirmat că acest lucru nu s-a datorat niciunei distorsiuni, motivul pentru prețurile mai scăzute de piața internă chineză fiind reprezentat de alți factori pur comerciali. Solicitantul a indicat că producția a crescut în 2008 și că taxele antidumping sau compensatorii în vigoare în ceea ce privește exporturile majorității produselor siderurgice intermediare produse în RPC determinaseră producătorii chinezi să-și scadă prețurile pe piața internă.
(30)
Trebuie notat faptul că informațiile suplimentare referitoare la prețuri transmise de solicitant susțineau constatarea conform căreia principalele materii prime utilizate pentru fabricarea meselor de călcat fuseseră în medie, în 2008, semnificativ mai ieftine pe piața internă chineză decât pe alte piețe mondiale importante.
(31)
În ceea ce privește argumentul conform căruia factori pur comerciali - respectiv creșterea producției în RPC - ar fi la originea acestei diferențe de preț, trebuie remarcat faptul că acest argument nu a fost suficient documentat, în special în ceea ce privește o eventuală corelare între presupusa creștere a producției și situația cererii. În același timp, argumentul prezentat de solicitant, conform căruia ar exista taxe compensatorii în vigoare în ceea ce privește exporturile unui anumit număr de produse siderurgice originare din RPC, demonstrează doar faptul că producătorii chinezi de oțel beneficiau într-adevăr de subvenții.
(32)
În consecință, argumentul solicitantului conform căruia piața oțelului din RPC nu este distorsionată nu poate fi susținut și se concluzionează definitiv că determinarea TEP nu trebuie revizuită și că TEP nu trebuie acordat societății Power Team.
2.2. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(33)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, se stabilește, dacă este cazul, o taxă aplicabilă la nivel național pentru țările care intră sub incidența articolului respectiv, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra că îndeplinesc toate criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea tratamentului individual. Aceste criterii sunt rezumate după cum urmează:
-
în cazul unor societăți deținute total sau parțial de străini sau în cazul întreprinderilor comune, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalurile și profiturile;
-
prețurile de export, cantitățile exportate și modalitățile de vânzare se stabilesc în mod liber;
-
majoritatea acțiunilor aparțin unor persoane private și trebuie demonstrat că societatea este suficient de independentă de intervenții din partea statului;
-
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței;
-
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea măsurilor, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(34)
Pe lângă cererea de acordare a TEP, în eventualitatea în care nu l-ar obține, solicitantul a înaintat și o cerere de acordare a TI.
(35)
Ancheta a arătat că solicitantul îndeplinea toate criteriile menționate anterior și se concluzionează că Power Team ar trebui să beneficieze de TI.
2.3. Valoarea normală
(36)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază, în cazul importurilor provenite din țări care nu au o economie de piață și din țările menționate la articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în cazul în care nu se acordă TEP, valoarea normală trebuie să fie stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară analoagă.
(37)
În avizul de inițiere, Comisia și-a indicat intenția de a utiliza din nou Turcia (care fusese utilizată ca țară analoagă în cadrul anchetei inițiale) în calitate de țară analoagă adecvată în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC, dar niciun producător turc nu a cooperat la această reexaminare intermediară. Cu toate acestea, un producător-exportator ucrainean care participa la o anchetă paralelă, în cadrul unei alte reexaminări intermediare, a acceptat să coopereze. Părțile interesate au fost informate în consecință și, în acest stadiu, nu a fost primită nicio observație împotriva utilizării Ucrainei în calitate de țară analoagă.
(38)
Întrucât nu au fost identificate motive evidente pentru a nu alege Ucraina în calitate de țară analoagă și, în special, având în vedere că niciun alt producător dintr-o țară terță nu a cooperat, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, respectiv pe baza informațiilor verificate, primite din partea producătorului cooperant din țara analoagă.
(39)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a stabilit că volumul vânzărilor interne ale produsului similar efectuate de producătorul cooperant din țara analoagă era reprezentativ comparativ cu vânzările la export ale solicitantului către UE. În plus, pentru toate tipurile de produse exportate, vânzările interne comparabile (ajustate, după caz, pentru a ține cont de diferențele de caracteristici fizice) au fost considerate reprezentative, întrucât volumul lor reprezenta cel puțin 5 % din volumul vânzărilor la export corespunzătoare către UE.
(40)
Ulterior, Comisia a analizat dacă vânzările interne din țara analoagă ale fiecărui tip de mese de călcat vândute pe piața internă în cantități reprezentative pot fi considerate ca fiind efectuate în cursul operațiunilor comerciale normale, stabilind proporția vânzărilor rentabile ale tipului respectiv de mese de călcat spre clienți independenți.
(41)
Operațiunile de vânzare interne au fost considerate rentabile atunci când prețul unitar pentru un tip de produs specific era mai mare sau egal cu costul de producție. Prin urmare, a fost determinat costul de producție al fiecărui tip vândut pe piața internă a țării analoage în cursul perioadei de anchetă.
(42)
În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net mai mare sau egal cu costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mare sau egal cu costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț a fost calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul perioadei de anchetă, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu rentabile.
(43)
În cazul în care volumul vânzărilor rentabile pentru un tip de produs reprezenta 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată doar a vânzărilor rentabile pentru acel tip.
(44)
În urma comunicării constatărilor, solicitantul a afirmat că, în cazurile în care vânzările rentabile ar reprezenta mai puțin de 10 % din volumul total al vânzărilor unui anumit tip, ar trebui în mod normal să fie utilizată o valoare normală construită.
(45)
În acest sens, trebuie notat faptul că, în cadrul prezentei anchete, nu a existat o situație cu vânzări rentabile de mai puțin de 10 %. În plus, nu mai este în vigoare practica de a construi automat o valoare normală în astfel de circumstanțe.
2.4. Prețul de export
(46)
În toate cazurile, produsul în cauză a fost vândut la export unor clienți independenți din Uniune prin intermediul unor comercianți independenți din RPC și, prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, respectiv pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul vândut la export către UE.
(47)
În urma comunicării constatărilor, solicitantul a susținut că prețul de export ar trebui să fie stabilit pe baza prețului facturat de către un comerciant chinez independent unor clienți independenți din UE, și nu, astfel cum s-a procedat, pe baza prețului plătit sau care urmează să fie plătit pentru produsul vândut de către Power Team unui comerciant independent din RPC, în vederea exportului. Cu toate acestea, o astfel de abordare nu ar fi în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, care prevede că, atunci când produsele sunt vândute la export, prima tranzacție independentă ar trebui să servească drept bază pentru stabilirea prețului de export. În consecință, această afirmație trebuie respinsă.
2.5. Comparația
(48)
Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe bază franco fabrică. În vederea unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, de diferențele de factori despre care s-a afirmat și s-a demonstrat că afectează prețurile și comparabilitatea acestora. Pe această bază, s-au făcut ajustări pentru a ține cont de diferențele în ceea ce privește caracteristicile fizice, costurile de transport, de asigurare, taxele de manipulare și costurile de credit, acolo unde acestea au fost aplicabile și justificate. Având în vedere faptul că prețul de export a fost stabilit exclusiv pe baza vânzărilor interne către comercianți chinezi în vederea exportului, o ajustare corespunzătoare diferențelor în materie de impozitare nu era justificată, întrucât valoarea normală a fost stabilită, de asemenea, pe baza vânzărilor interne din țara analoagă care erau supuse unui regim de impozitare similar. Prin urmare, valoarea normală și prețul de export au fost calculate pe o bază fără TVA.
(49)
În urma comunicării constatărilor, solicitantul a susținut că gruparea tipurilor de produse (care a fost efectiv realizată în scopuri comparative) ar crea anumite îndoieli în ceea ce privește exactitatea comparației prețurilor.
(50)
În acest sens, trebuie notat faptul că gruparea tipurilor de produse pentru prezenta anchetă a fost identică cu gruparea realizată pentru ancheta inițială și a fost considerată necesară pentru a crește comparabilitatea produselor vândute la export către Uniune de către Power Team, precum și a celor vândute pe piața internă din țara analoagă. De asemenea, trebuie notat faptul că solicitantul nu și-a documentat mai mult cererea, în special în ceea ce privește motivele pentru care gruparea, astfel cum a fost efectuată (și explicată în documentul specific trimis solicitantului), nu ar fi adecvată. În consecință, afirmația trebuie respinsă.
2.6. Marja de dumping
(51)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată în funcție de tip a fost comparată cu prețul de export mediu ponderat pentru tipul corespunzător de produs în cauză. Această comparație a dovedit existența unui dumping.
(52)
S-a constatat că marja de dumping a Power Team, exprimată ca procent al prețului net, franco-frontieră a Uniunii, este de 39,6 %.
3. CARACTERUL DURABIL AL CIRCUMSTANȚELOR MODIFICATE
(53)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a examinat, de asemenea, dacă circumstanțele schimbate pot fi considerate, în mod rezonabil, ca având un caracter durabil.
(54)
În acest sens, se reamintește că solicitantului i se refuzase TEP în cadrul anchetei inițiale, din cauza unor nereguli stabilite în practicile sale contabile. Prezenta reexaminare a concluzionat că Power Team îndeplinea acest criteriu. Cu toate acestea, astfel cum se menționează mai sus, solicitantul nu a îndeplinit criteriul TEP menționat la articolul 2 alineatul (7) litera (c) prima liniuță din regulamentul de bază în ceea ce privește costurile principalelor intrări. În consecință, în ceea ce privește TEP, circumstanțele nu s-au schimbat pentru solicitant.
(55)
Cu toate acestea, datele culese și verificate în cursul anchetei (respectiv prețurile individuale ale solicitantului la exportul către UE și o valoare normală stabilită în Ucraina, țara analoagă) au condus la o marjă de dumping mai ridicată. Această schimbare este considerată semnificativă și menținerea măsurii la nivelul său actual nu ar mai fi suficientă pentru a compensa dumpingul.
4. MĂSURILE ANTIDUMPING
(56)
Ținând cont de rezultatele prezentei anchete de reexaminare, se consideră oportună modificarea taxei antidumping aplicabilă importurilor produsului în cauză provenind de la Power Team la valoarea de 39,6 %.
(57)
În ceea ce privește nivelul taxei reziduale, se reamintește faptul că, în cadrul anchetei inițiale, cooperarea a fost scăzută. Astfel, taxa pentru societățile care nu au cooperat a fost fixată la un nivel corespunzător marjei de dumping medii ponderate stabilite pentru cele mai vândute tipuri de produse ale producătorului-exportator cooperant cu marja de dumping cea mai ridicată. Aplicând aceeași metodologie și luând în considerare datele relevante transmise de solicitant, taxa reziduală trebuie modificată la 42,3 %.
(58)
Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele esențiale și considerațiile pe baza cărora s-a intenționat recomandarea unei modificări a Regulamentului (CE) nr. 452/2007 și li s-a oferit posibilitatea să formuleze observații. Observațiile prezentate de părți au fost analizate și, după caz, constatările definitive au fost modificate în consecință,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (CE) nr. 452/2007 se modifică după cum urmează:
-
în tabelul de la articolul 1 alineatul (2), rubrica privind Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou se înlocuiește cu următorul text:
Țara
Fabricant
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
RPC
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
39,6
A783
-
în tabelul de la articolul 1 alineatul (2), rubrica privind toate celelalte societăți din RPC se înlocuiește cu următorul text:
Țara
Fabricant
Nivelul taxei (%)
Cod adițional TARIC
RPC
Toate celelalte societăți
42,3
A999
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 29 martie 2010.