ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. června 2012
o státní podpoře SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
(oznámeno pod číslem C(2012) 4194)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2013/198/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí Komise zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ve věci podpory C 37/09 (ex N 226/09) (2),
po vyzvání zúčastněných stran k podání připomínek v souladu s výše uvedenými články a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Španělské orgány 15. dubna 2009 oznámily z důvodu právní jistoty dvě smlouvy uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur S.A. (dále jen „Bizkailur“) a zastupitelstvem provincie Biskajsko (Diputación Foral de Bizkaia, dále jen „biskajské zastupitelstvo“) na straně jedné a soukromými podniky Habidite Technologies País Vasco S.A. (dále jen, „společnost Habidite“), Grupo Empresarial Afer S.L (dále jen „skupina Afer) a Grupo Habidite (dále jen „skupina Habidite“) na straně druhé.
(2)
Komise ve věci těchto oznámených smluv zahájila dne 2. prosince 2009 formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) (3). Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 12. března 2010 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4).
(3)
Španělské orgány nepředložily k rozhodnutí o zahájení řízení žádné připomínky. Společnost Habidite se k rozhodnutí vyjádřila v dopise ze dne 9. dubna 2010 a její připomínky byly dopisem s datem 15. dubna 2010 předány španělským orgánům, které na ně zareagovaly dopisem ze dne 12. května 2010. K rozhodnutí o zahájení řízení se nevyjádřila žádná třetí strana.
(4)
Dne 6. září 2010 požádala společnost Habidite v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001 (5) o přístup k dokumentům pocházejícím od španělských orgánů. Komise tuto žádost dne 10. září 2010 zkonzultovala se španělskými orgány, které dne 13. září odpověděly, že proti zpřístupnění požadovaných dokumentů společnosti Habidite nic nenamítají. Dokumenty tak byly společnosti Habidite předány dne 7. října 2010.
(5)
Dopisy ze dne 28. června 2010 a 8. prosince 2010 si Komise vyžádala od španělských orgánů dodatečné informace. Španělské orgány na tyto žádosti odpověděly dne 26. července 2010 a dne 14. ledna 2011.
(6)
Dne 27. července 2010 společnost Habidite předložila dodatečné připomínky a další informace, na něž španělské orgány zareagovaly dne 3. listopadu 2011. Dodatečné připomínky a další informace předložila společnost Habidite také 6. dubna 2011 (dopis zaevidován 13. dubna 2011) a 7. července 2011. Na dopis ze 6. dubna 2011 španělské orgány odpověděly dne 30. května 2011 (dopis zaevidován dne 6. června 2011). Dne 3. února 2011 se útvary Komise na žádost společnosti Habidite sešly v Bruselu s jejími zástupci.
II. PŘEDCHOZÍ SOUVISLOSTI
(7)
Dvě smlouvy, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, byly uzavřeny 15. prosince 2006 mezi podnikem Bizkailur a biskajským zastupitelstvem na straně jedné a společností Habidite, skupinou Afer a skupinou Habidite na straně druhé.
(8)
Bizkailur je podnik ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a předmětem jeho činnosti bylo nabývání a úprava pozemků za účelem podpory průmyslových projektů a sociálního bydlení v Biskajsku. V červnu 2010 proběhla fúze podniku Bizkailur a dalších podobně zaměřených podniků ve veřejném vlastnictví. Touto fúzí vznikla dnešní společnost Azpiegiturak S.A.U., která je ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a pokračuje ve stejné podnikatelské činnosti (6).
(9)
Společnost Habidite je spolu s ostatními podniky spojenými ve skupině Habidite součástí soukromé skupiny Afer sídlící v biskajském městě Ortuella (7). Skupina Afer sdružovala ke dni oznámení celkem třináct podniků činných ve stavebnictví a souvisejících odvětvích (8). V oné době byl většinovým vlastníkem všech podniků skupiny Afer […] (9). Biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uvedly, že v době uzavření obou oznámených smluv nebyla ani společnost Habidite, ani skupina Afer podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11 bodu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (10) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“).
(10)
Oznámené smlouvy byly uzavřeny s cílem podpořit nový investiční projekt, který měla realizovat společnost Habidite. Tento projekt spočíval ve vybudování továrny na stavební moduly (dále jen „továrna Habidite“) v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, která byla v době uzavření oznámených smluv oblastí způsobilou pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (11). Továrna Habidite měla pro tuto oblast vytvořit 1 100 nových pracovních míst.
(11)
V nové továrně se měly vyrábět tzv. moduly Habidite - prefabrikované stavební moduly pro využití k přímému sestavování domů a budov. Moduly Habidite se měly vyrábět na montážní lince podobné té, která se používá v automobilovém průmyslu, poté se měly přepravovat na konkrétní místo budoucí stavby a tam se v danou stavbu přímo sestavovat. Výrobek se považoval za inovační, a to nejen díky ojedinělé výrobní technologii, ale také díky úspoře času a zdrojů dosahované sestavováním konečného produktu (domů a budov) a díky využívání energeticky úsporných materiálů. Podnik v souvislosti s tímto výrobkem podal řadu žádostí o patent (12).
(12)
Podle informací poskytnutých biskajským zastupitelstvem se náklady předmětného investičního projektu v Alonsotegi v době podpisu oznámených smluv odhadovaly na 55 milionů EUR, které lze rozložit následovně:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,04 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(13)
Roční produkce budoucí továrny Habidite se odhadovala na 3 500 bytů v prvních letech provozu a na 4 500 bytů po dosažení plné výrobní kapacity.
(14)
V zájmu porozumění okolnostem, za nichž se oznámené smlouvy dne 15. prosince 2006 uzavřely, je třeba stručně popsat právní rámec pro udílení sociálního bydlení v Baskicku.
(15)
Průměrné ceny nemovitostí v této autonomní oblasti byly před propuknutím krize v roce 2008 vyšší než ve zbytku Španělska a to stále platí i k datu tohoto rozhodnutí. Baskické orgány se snaží zaručit přístup k bydlení nejvíce znevýhodněným občanům pomocí nabídek sociálního bydlení v plně a částečně chráněném režimu (chráněného, resp. regulovaného bydlení). Povaha obou kategorií sociálního bydlení je vysvětlena v 16.-19. bodě odůvodnění.
(16)
Pozemkový a urbanistický zákon baskické autonomní oblasti (Ley 2/2006 de Suelo y Urbanismo, dále jen „zákon č. 2/2006“) (13) stanoví, že:
a)
40 % urbanistické obytné výstavby je určeno na chráněné a regulované bydlení, přičemž na každé z nich připadá 20 % (čl. 82 odst. 2 zákona č. 2/2006);
b)
v každé oblasti se stavebními pozemky určenými přednostně k obytné výstavbě se vyhradí 55 % území pro chráněné bydlení a 20 % pro regulované bydlení (čl. 80 odst. 3 zákona č. 2/2006).
(17)
Úředně chráněné bydlení s regulovaným režimem (regulované bydlení) spadá do kategorie, která se nachází mezi úředně chráněným bydlením a bydlením volně prodávaným na trhu. Ceny regulovaného bydlení omezuje zákon č. 2/2006 na nejvýše 1,7 násobek maximálních cen chráněného bydlení. Maximální ceny chráněného bydlení v biskajské provincii se určují podle nařízení odboru bydlení a sociální péče (14) z 1. srpna 2004, jež stanovilo počáteční regulovanou cenu a ta se měla následně každým rokem upravovat v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem.
(18)
Biskajské zastupitelstvo uvedlo, že v roce 2006, kdy se uzavíraly oznámené smlouvy, platily pro chráněné bydlení následující maximální ceny:
-
1 351,86 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze I nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 307,94 EUR/m2 v obcích uvedených v příloze II nařízení z 1. srpna 2004,
-
1 181,54 EUR/m2 v ostatních obcích,
-
472,40 EUR/m2 za nebytové prostory (garáž/odkládací prostory atd.).
Ceny regulovaného bydlení byly omezeny na maximálně 1,7 násobek výše uvedených cen.
(19)
Biskajské zastupitelstvo oznámilo, že když Bizkailur uzavíral se společností Habidite oznámené smlouvy, postupovalo se v souladu se zákonem č. 7/1985 ze dne 2. dubna 1985 o územní samosprávě (Ley 7/1985, de 2 de abril de 1985, reguladora de las Bases del Regímen Local, dále jen „zákon č. 7/1985“) (15), který ukládá obcím pravomoc řídit místní záležitosti včetně sociálního bydlení (článek 25). Na základě čl. 109 odst. 2 královského dekretu 1372/1986 a článku 79 zákona č. 7/1985 (konsolidovaného znění) převedly obce na Bizkailur za úplatu, nebo bez úplaty aktiva potřebná pro splnění cílů v oblasti sociálního bydlení. V době uzavření oznámených smluv (15. prosince 2006) byly tyto cíle definovány v plánu, který přijalo zastupitelstvo v roce 2004 pro nabídku sociálního bydlení v Biskajsku na roky 2004-2007: v akčním plánu v oblasti bydlení na období 2004-2007 (dále jen „akční plán“). Podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu počítalo s tím, že Bizkailur vybuduje v období 2004-2007 celkem 3 000 bytů v chráněném režimu.
(20)
V první smlouvě, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „1. opatření“ a o které se bude dále mluvit jako o „smlouvě o pozemcích“, se zastupitelstvo a Bizkailur zavázaly, že do 24 měsíců od podpisu smlouvy Bizkailur nakoupí v průmyslové oblasti Montealegre v obci Alonsotegi plochu o rozloze 101 430 m2 a upraví ji pro průmyslové využití (81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a 14 300 m2 pro jiné průmyslové využití) (část druhá, čl. 1 bod ii) smlouvy). Bizkailur měl upravené pozemky do 12 měsíců od podpisu smlouvy převést do vlastnictví společnosti Habidite (část druhá, čl. 1 bod iii) smlouvy), přičemž tyto pozemky měly být „zproštěny veškerých břemen, nákladů nebo poplatků“ a převedeny měly být za částku rovnající se „reálné částce, kterou Bizkailur zaplatí za jejich nabytí“ (část druhá, čl. 1 bod vi) smlouvy). Společnost Habidite měla tuto částku zaplatit ve čtyřech splátkách ve výši odpovídající 25 %, a to na konci čtvrtého, pátého, šestého a sedmého roku od převodu vlastnictví.
(21)
Podle druhé smlouvy, která se v rozhodnutí o zahájení řízení označuje jako „2. opatření“ a o které se dále mluví jako o „smlouvě o bytech“, mělo zastupitelstvo přímo, nebo prostřednictvím podniku Bizkailur odkoupit od společnosti Habidite celkem 1 500 bytů, z nichž 750 mělo mít plochu menší než 75 m2. Zastupitelstvo nebo Bizkailur měl od května 2007 do konce června 2010 objednat 1 500 bytů tak, aby mohlo být celkem 1 500 bytů odevzdáno v květnu 2011.
(22)
Nasmlouvané byty měly být postaveny na pozemcích, které měl společnosti Habidite poskytnout Bizkailur, a měly se následně prodávat jako regulované bydlení, a to buď přímo biskajským zastupitelstvem či podnikem Bizkailur, nebo samotnou společností Habidite, přičemž měla být dodržena ustanovení o maximálních cenách (viz 14.-19. bod odůvodnění). Pokud by prodejcem nasmlouvaných bytů bylo biskajské zastupitelstvo či Bizkailur, společnost Habidite by nenabyla vlastnictví pozemků, na nichž by byly byty postaveny. V těchto případech by se úkol společnosti Habidite omezil výhradně na stavbu bytů.
(23)
Smlouva také ve výjimečných případech dovolovala, aby společnost Habidite nebo skupina Afer u některých bytů předpokládaných ve smlouvě zajišťovala propagaci (článek A písm. f) smlouvy o bytech). V těchto výjimečných případech by společnost Habidite nebo skupina Afer dříve nabyla vlastnictví pozemků, které by byly pro stavbu těchto bytů zapotřebí, následně by zrealizovala výstavbu a nakonec by se postarala o prodej bytů jako regulovaného bydlení. Společnost Habidite nebo skupina Afer by si v takových případech ponechala pouze částku stanovenou za byty (jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění), zatímco část ceny, jež odpovídá částce za pozemek, by plynula biskajskému zastupitelstvu nebo Bizkailuru.
(24)
Podle článku A písm. e) smlouvy o bytech by společnost Habidite získala za 1 500 bytů následující částku:
a)
u bytů o užitné ploše větší než 75 m2: 83 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory);
b)
u bytů o užitné ploše menší než 75 m2: 83,30 % částky účtované Bizkailurem a k tomu 100 % částky získané za nebytové prostory (garáže, odkládací prostory).
(25)
Podniku Bizkailur by tak z částky získané za byty zůstalo zbývajících 17 %, resp. 16,70 % (s výjimkou nebytových prostor: garáží, odkládacích prostor atd., jejichž celková prodejní cena by náležela společnosti Habidite).
(26)
Podle hypotézy biskajského zastupitelstva by společnost Habidite v roce 2006 získala za jeden byt o ploše 75 m2 prodaný jako regulované bydlení: 143 060,58 EUR (83 % z částky 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7) plus 28 107,60 EUR za nebytové prostory (100 % z částky 35 m2 × 472,40 EUR) z celkové částky 200 459,50 EUR, za jakou by dané regulované bydlení prodal Bizkailur.
(27)
Podle článku A písm. g) smlouvy o bytech by biskajské zastupitelstvo nebo Bizkailur mohly část z 1 500 bytů nasmlouvaných se společností Habidite výjimečně prodat za tržní cenu, přičemž v tomto případě by společnost Habidite z prodejní ceny získala stejný procentní podíl, který je stanoven v článku A písm. e) a výše uveden v 24. bodě odůvodnění.
(28)
Před uzavřením smlouvy o bytech se společností Habidite nevypsalo biskajské zastupitelstvo nabídkové řízení.
(29)
Od projektu Habidite se nakonec de facto upustilo. Biskajské zastupitelstvo skutečnost vysvětluje především tím, že Bizkailuru by při nabývání pozemků pro výstavbu továrny Habidite a při jejich úpravě pro průmyslové využití ve výsledku vznikly vyšší náklady, než se původně předpokládalo.
(30)
Biskajské zastupitelstvo Komisi sdělilo (16), že od května 2007 do dubna 2008 nakoupil Bizkailur pro tento projekt pozemky o rozloze 205 487,73 m2 za celkových 4,7 milionu EUR. Pro projekt bylo podle biskajského zastupitelstva zapotřebí získat dalších 95 000 m2, jež by si vyžádaly další částku v přibližné výši 2,6 milionu EUR. Co se týče nákladů na úpravu pozemků pro průmyslové využití, ty se v březnu 2009 odhadovaly na 28,5 milionu EUR.
(31)
Pozemky, které již Bizkailur pro projekt získal, nebyly převedeny do vlastnictví společnosti Habidite.
III. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 (17) Komise vyjádřila domněnku, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech by podle všeho mohly obsahovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato podpora se jí navíc nezdála být slučitelná se Smlouvou podle žádného z pravidel pro státní podporu.
(33)
Pokud jde o smlouvu o pozemcích, Komise dospěla k předběžnému závěru, že stanovené podmínky, za jakých má příjemce vrátit částku zaplacenou za nákup a úpravu pozemků, se podobají poskytnutí bezúročného úvěru, což pro společnost Habidite představuje výhodu, již by jinak nemohla na trhu získat.
(34)
Co se týče smlouvy o bytech, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení poukázala na to, že částka, kterou by Bizkailur za 1 500 bytů zaplatil, by zřejmě neodpovídala situaci na trhu, jelikož příjemce ve svém vlastním podnikatelském plánu vypočetl, že zatímco od Bizkailuru by získal průměrnou cenu 2 012,19 EUR/m2, na trhu by získal průměrnou cenu v odhadované výši 1 762,60 EUR/m2.
(35)
Komise rovněž poukázala na řadu skutečností, jež ve světle rozsudku Soudu prvního stupně ve věci P&O Ferries (18) nasvědčují existenci výhody ve prospěch společnosti Habidite: a) smlouva o bytech nebyla uzavřena v rámci nabídkového řízení; b) biskajské zastupitelstvo a Bizkailur nezdůvodnily ani nedoložily potřebu nabídnout sociální bydlení a c) smlouva o bytech připouští, že část z 1 500 bytů získaných od společnosti Habidite by se mohla prodat na trhu. Komise kromě toho uvedla, že odkup významné části produkce od nové továrny v prvních letech jejího provozu snižuje rizika, která jsou obvykle spojena s novým investičním projektem. Co se týče kritéria využití státních prostředků a přičitatelnosti státu, k možnému zahrnutí podpory do obou smluv Komise v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla, že Bizkailur je podnikem ve stoprocentním vlastnictví veřejných orgánů, že je jimi kontrolován a že plní úkoly, kterými jej pověří stát. Pokud jde o selektivnost, Komise podotkla, že ze smlouvy jasně a výhradně profitují společnost Habidite a skupina Afer. Co se týče narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, rozhodnutí zdůrazňuje, že společnost Habidite působí v odvětví stavebnictví, kde probíhá velmi intenzivní hospodářská soutěž, a že podpora jednoho podniku by mohla poškodit podniky z jiných členských států.
(36)
V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o tom, zda je podpora potenciálně obsažená v oznámených smlouvách slučitelná se Smlouvou ve smyslu kritérií pro slučitelnost stanovených v pokynech k regionální podpoře na období 2007 - 2013 (19), v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (20), a v dočasném rámci Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (21).
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKÝCH ORGÁNŮ
(37)
Španělské orgány se k rozhodnutí o zahájení řízení nevyjádřily (viz 3. bod odůvodnění), poskytly však dodatečné informace, o které je Komise po jeho vydání požádala, a odpověděly i na některé argumenty společnosti Habidite. Jejich odpovědi a dodatečné informace jsou shrnuty v 48.-54. bodě odůvodnění.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(38)
V 3. a 6. bodě odůvodnění je uvedeno, že k rozhodnutí o zahájení řízení předložila dne 9. dubna 2010 své připomínky společnost Habidite, která dne 27. července 2010, 6. dubna 2011 a 7. července 2011 Komisi zaslala další vyjádření a dodatečné informace. V těchto podáních společnost Habidite sdělila určité skutkové okolnosti, jež nebyly Komisi v době přijetí rozhodnutí známy, a uvedla v nich také argumenty, proč existenci podpory v oznámených smlouvách odmítá. Argumenty a dodatečné skutkové okolnosti předložené společností Habidite jsou shnruty v 39.-47. bodě odůvodnění.
(39)
Za prvé, společnost Habidite Komisi sdělila, že ve stejný den jako smlouva o pozemcích a smlouva o bytech (15. prosince 2006) byla uzavřena ještě třetí smlouva. V této třetí smlouvě (dále jen „smlouva o podpoře na školení“) se biskajské zastupitelstvo zavazovalo, že společnosti Habidite nabídne podporu na školení pro 1 100 nových zaměstnanců továrny Habidite. Zatímco biskajské zastupitelstvo se konkrétně zavazovalo, že uhradí náklady na školení pro 1 100 pracovníků, společnost Habidite přislíbila zachovat všech 1 100 nových pracovních míst po dobu nejméně pěti let. Od smlouvy o podpoře na školení se kvůli neúspěchu projektu Habidite (viz 29-31. bod odůvodnění) rovněž de facto upustilo.
(40)
Za druhé, společnost Habidite poskytla Komisi dokumentaci, jež nasvědčovala tomu, že z rozhodnutí baskické autonomní vlády ze dne 30. prosince 2008 byla na projekt Habidite v rámci režimu regionální podpory XR 175/2007, na který se vztahuje bloková výjimka, udělena regionální podpora v celkové výši 6 milionů EUR (22).
(41)
Za třetí, společnost Habidite informovala Komisi, že po upuštění od projektu Habidite byla dopisy ze dne 6. února a 17. září 2009 podána správní žaloba na biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur pro nedodržení povinností vyplývajících ze tří uvedených smluv. Společnost Habidite rovněž uvedla svůj záměr pokračovat v uplatňování svého nároku u příslušných španělských soudů.
(42)
Společnost Habidite tvrdí, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech nesplňují kumulativní kritéria, na jejichž základě by bylo možno se domnívat, že jsou spojeny se státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(43)
Pokud jde o prvky pojmu „státní podpora“ jiné než zvýhodnění, společnost Habidite uvedla následující argumenty, jež platí pro obě oznámené smlouvy:
a)
žádná ze smluv neznamená převod státních prostředků - smlouvy se týkají transakcí prováděných za tržních podmínek, a nejsou tudíž spojeny se ztrátou veřejných prostředků (podle rozsudku Soudního dvora ve věci PreussenElektra (23));
b)
skutečnost, že smlouva o bytech byla uzavřena bez předchozího nabídkového řízení, neznamená, že je splněno kritérium selektivnosti. Podle královského legislativního dekretu č. 781/1986 ze dne 18. dubna 1986, kterým se schvaluje přepracované znění platných právních ustanovení v oblasti územní samosprávy (Real Decreto Legislativo no 781/1986, de 18 de abril de 1986, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local) (24), a podle článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (25) lze tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv;
c)
povaha prefabrikovaných modulů Habidite, která je z hlediska vlastností produktu a z hlediska technologie sestavování ojedinělá, vylučuje možnost narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu mezi členskými státy. Španělský úřad pro ochranu hospodářské soutěže definoval ve věcech N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman a N-04059 TDR Capital/Agelco relevantní trhy jako „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“. Podle této definice ojedinělost modulů Habidite znamená, že společnost Habidite nemá přímé konkurenty, kteří by mohli být dvěma předmětnými smlouvami poškozeni. V rozhodnutí Komise ve věci M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) je pak navíc uvedeno, že trh s modulovými stavbami je místní či regionální, jelikož hospodářská soutěž na velké vzdálenosti je kvůli nákladům na dopravu nereálná. V každém případě ceny společnosti Habidite byly vzhledem k technologickým vlastnostem produktu velmi konkurenční.
(44)
Společnost Habidite předložila rovněž konkrétní podrobné argumenty, jimiž odmítá, že by jí některá ze dvou oznámených smluv poskytovala výhodu.
(45)
Co se týče smlouvy o bytech, společnost Habidite v zásadě tvrdí, že by nemohla žádnou výhodu získat, protože stanovené prodejní ceny nepřevyšovaly ceny na trhu, ale ve skutečnosti byly nižší:
a)
ceny, které by společnost Habidite podle smlouvy získala za byty, by byly ze své podstaty nižší než ceny na trhu - Bizkailur by totiž byty prodával za regulované ceny, které jsou nižší než ceny tržní a jsou pro regulované bydlení stanoveny zákonem (viz 14.-19. bod odůvodnění);
b)
průměrná cena ve výši 2 010,19 EUR/ m2, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, byla srovnatelná s průměrnými cenami, které Bizkailur v dané době platil podle podobných smluv o výstavbě chráněného a regulovaného bydlení. Podle společnosti Habidite například Bizkailur v roce 2007 zaplatil za výstavbu sociálního bydlení v obcích Lemoiz 2 277 EUR/m2, Ziérbana 1 964 EUR/m2 a Areatza 2 021 EUR/m2. Průměrná cena bytů o ploše 84 m2 prodávaných v režimu chráněného regulovaného bydlení ve čtyřech obcích biskajské provincie odpovídala v roce 2007 částce 1 808,69 EUR/m2 (27);
c)
z průměrné ceny ve výši 2 010,19 EUR/m2 by společnost Habidite podle smlouvy o bytech (viz 24. a 25. bod odůvodnění) v každém případě získala 83 % (za byty o ploše větší než 75 m2), respektive 83,30 % (za byty o ploše menší než 75 m2). V tomto směru stojí za zmínku, že v rozhodnutí o zahájení řízení bylo chybně uvedeno, že částka 2 010,19 EUR/m2 odpovídá ceně, již by podle této smlouvy získala samotná společnost Habidite;
d)
průměrná cena, kterou by Bizkailur získal za byty postavené společností Habidite, by byla výrazně nižší, než jaké jsou ceny podobných bytů, které se v provincii volně prodávají na trhu. Průměrná tržní cena v biskajské provincii se v roce 2007 rovnala částce 2 921,90 EUR/m2 (28).
(46)
Co se týče smlouvy o pozemcích, společnost Habidite tvrdí, že nezískala žádnou výhodu, jelikož vyrozuměla, že by musela podniku Bizkailur vrátit nejen reálné náklady vynaložené na nákup a úpravu pozemků, jak je uvedeno ve smlouvě, ale i náklady na financování s tím spojené.
(47)
Společnost Habidite kromě toho nesouhlasí s náklady, jež biskajské zastupitelstvo odhaduje v souvislosti s nákupem a úpravou pozemků. Bizkailur měl podle smlouvy o pozemcích získat pro tento projekt pouze 101 403 m2, a nikoli 205 000 m2, jak uvádí zastupitelstvo. Chybné jsou i náklady na úpravu 254 785 m2 pozemků za účelem průmyslového využití, které podle biskajského zastupitelstva dosahují výše 28,5 milionu EUR. Uvedené náklady podle všeho odpovídají spíše nákladům, jež zastupitelstvo vynaložilo na jiný projekt, a sice na výstavbu úseku Kastrexana - Arbuio - Sodupe silničního koridoru Kadagua. Společnost Habidite rovněž tvrdí, že pozemky získané pro projekt Habidite byly protiprávně využity pro skládkování odpadu, jak ostatně uvádí ve svém rozsudku č. 148/2010 ze dne 1. září 2010 i soud prvního stupně v Barakoldu.
VI. DODATEČNÉ INFORMACE A ODPOVĚDI, KTERÉ POSKYTLY ŠPANĚLSKÉ ORGÁNY NA PŘIPOMÍNKY SPOLEČNOSTI HABIDITE
(48)
Biskajské zastupitelstvo v návaznosti na otázky Komise potvrdilo, že se od projektu Habidite upustilo a že ke splnění smluvních závazků učiněných se společností Habidite ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech nedošlo.
(49)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení (viz 39. bod odůvodnění), biskajské zastupitelstvo zdůrazňuje, že jeho závazek poskytnout podporu na školení pro 1 100 pracovníků továrny Habidite byl podle článku 10 této smlouvy podmíněn dodržením příslušných právních předpisů, což by tudíž bylo implicitně spojeno i s eventuálním oznámením podpory Komisi nebo s jejím povolením v souladu s pravidly pro státní podporu. Biskajské zastupitelstvo potvrdilo, že uvedená podpora na školení nebyla vyplacena.
(50)
Komisi zajímal vztah mezi oznámenými smlouvami a regionální podporou poskytnutou baskickou vládou v roce 2008 a v této souvislosti vznesla otázku, zda se oba soubory opatření vztahovaly na tentýž investiční projekt. Že by se mohlo jednat o jeden a ten samý projekt baskické zastupitelstvo nevyloučilo, avšak zdůraznilo, že to nemusí nutně znamenat, že by způsobilé investiční náklady, se kterými baskická vláda počítala v roce 2008 pro podporu ve výši 6 milionů EUR, byly týmiž způsobilými náklady na projekt, tak jak byl předložen v roce 2006, kdy byly oznámené smlouvy podepsány. Biskajské zastupitelstvo se v tomto směru odvolává na informace předložené baskickou vládou a společností Habidite.
(51)
Pokud jde o navrácení dlužných prostředků ze strany společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích, a zejména pokud jde o tvrzení společnosti Habidite, že podle jejího chápání zahrnuje tato povinnost navrátit prostředky i navrácení nákladů na financování spojených s nabytím a úpravou pozemků, biskajské zastupitelstvo doslovně cituje text smlouvy o pozemcích, konkrétně pak ustanovení čl. 1 bodu vi): „částka, jež má být navrácena [společností Habidite], se rovná reálné částce, jež společnost Bizkailur S. A. […] zaplatí za nabytí pozemků uvedených v […]“.
(52)
Podle informací, jež má biskajské zastupitelstvo k dispozici, se v době uzavření dvou oznámených smluv ani společnost Habidite, ani skupina Afer nepovažovala za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(53)
Baskická vláda dodala informace o regionální podpoře ve výši 6 milionů EUR poskytnuté společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 včetně způsobilých nákladů, jež byly pro poskytnutí této podpory vzaty v úvahu. Kategorie způsobilých nákladů figurují v níže uvedené tabulce:
Celková investice (v milionech EUR)
90,42
Náklady na výzkum a vývoj
13,71
Způsobilé náklady, z nichž:
76,71
- IT
2,85
- pozemky
5,5
- výstavba
34,76
- technické vybavení
19,14
- stroje
11,94
- ostatní zařízení
0,737
- IT vybavení
0,965
Nadbytečné pozemky a stavby
3,9
Způsobilé náklady celkem
72,8
Poskytnutá podpora
6
(54)
Tato podpora nebyla vyplacena. V souladu s 65. bodem pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (29) španělské orgány dne 19. února 2009 předložily Komisi formulář s informacemi o podporách, které byly v rámci povoleného režimu regionální podpory (30) poskytnuty na velké investiční projekty nepodléhající oznamovací povinnosti.
VII. POSOUZENÍ
(55)
Toto rozhodnutí se z důvodů uvedených v 56.-59. bodě odůvodnění nezabývá: a) smlouvou o podpoře na školení uzavřenou mezi biskajským zastupitelstvem a společností Habidite dne 15. prosince 2006 a b) regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou skupině Habidite dne 30. prosince 2008.
(56)
Co se týče smlouvy o podpoře na školení, kterou biskajské zastupitelstvo a společnost Habidite uzavřely v tentýž den jako oznámené smlouvy (viz 39. a 49. bod odůvodnění), Komise poukazuje na to, že toto opatření nebylo španělskými orgány oznámeno a nebylo zahrnuto do rozhodnutí o zahájení řízení. Zavedená praxe říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení (31). Článek 10 smlouvy o podpoře na školení (viz 49. bod odůvodnění) podmiňuje závazek vyplatit podporu na školení dodržením příslušných právních předpisů včetně pravidel Unie pro státní podporu. Z toho vyplývá, že závazek vyplatit podporu na školení, který je v této smlouvě učiněn, nelze v okamžiku uzavření smlouvy považovat za bezpodmínečný. Španělské orgány kromě toho potvrdily, že zmiňovaná podpora na školení nebyla vyplacena, a v každém případě je nepravděpodobné, že by byla vyplacena v budoucnu, jelikož projekt Habidite v Alonsotegi se neuskutečnil.
(57)
Předmětné rozhodnutí se nezabývá ani regionální podporou ve výši 6 milionů EUR poskytnutou baskickou vládou společnosti Habidite dne 30. prosince 2008 (viz 40. a 50. bod odůvodnění). Je však třeba poukázat na skutečnost, že dvě oznámené smlouvy analyzované v tomto rozhodnutí i regionální podpora poskytnutá v roce 2008 se týkají téhož investičního projektu, a sice vybudování továrny na moduly Habidite v lokalitě Alonsotegi. Ani baskická vláda, ani biskajské zastupitelstvo toto tvrzení zvlášť nezpochybnily (viz 50. bod odůvodnění).
(58)
Podle 66. bodu pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (32) mají španělské orgány dohlédnout na dodržení ustanovení o kumulaci podpor, která platí pro regionální podporu poskytnutou v roce 2008.
(59)
Navíc je třeba připomenout, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem (viz 30. bod odůvodnění) začal nákup pozemků potřebných pro investiční projekt v květnu 2007 a další parcely byly za tímto účelem následně nabývány až do dubna 2008. Projekt se tudíž začal provádět již v květnu 2007. V 38. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (33) se uvádí, že v zájmu zajištění, aby regionální podpora měla pobídkový účinek k investování, lze podporu na základě režimu podpory poskytnout pouze tehdy, jestliže příjemce podal žádost o podporu a odpovědný orgán písemně potvrdil, že projekt ještě před zahájením prací v zásadě vyhověl podmínkám způsobilosti, které jsou v režimu podpory stanoveny.
(60)
Před posouzením existence podpory a její slučitelnosti se Smlouvou musí Komise určit pravidla pro státní podporu použitelná ratione temporis.
(61)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006, ale Komisi byly za účelem přezkoumání oznámeny až v dubnu 2009. Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, zavedená praxe (34) říká, že státní podpora je poskytnuta v okamžiku, kdy existuje právně závazný a bezpodmínečný závazek k jejímu vyplacení. V případě dvou oznámených smluv byl tento právně závazný a bezpodmínečný závazek učiněn dne 15. prosince 2006, kdy biskajské zastupitelstvo a Bizkailur smlouvy uzavřely. Jakákoliv podpora obsažená v těchto dvou smlouvách je tudíž protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení oznamovací povinnosti stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(62)
Podle judikatury ve věci CELF a SIDE (35) nebrání žádné pozdější oznámení či prohlášení týkající se slučitelnosti tomu, aby se podpory poskytnuté za porušení oznamovací povinnosti nebo povinnosti přerušit poskytování podpory považovaly za protiprávní. Podle oznámení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (36) jsou pravidly použitelnými pro protiprávní podporu ta pravidla, jež platila v době jejího poskytnutí, v předmětném případě tedy k 15. prosinci 2006. Tyto zásady jsou potvrzeny i v 63. a 105. bodě pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (37). Při posuzování existence podpory a její slučitelnosti tedy Komise musí vycházet z pravidel pro státní podporu platných k 15. prosinci 2006, kdy byly dvě oznámené smlouvy uzavřeny.
VII.1 Existence podpory
(63)
V zájmu zjištění, jestli jsou předmětná opatření spojena se státní podporou, musí Komise posoudit, zda jsou splněny kumulativní podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V tomto ustanovení se uvádí, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak.“ Tato kumulativní kritéria se přezkoumávají v 64.-107. bodě odůvodnění pro každou ze dvou oznámených smluv.
VII.1.1 1. opatření: smlouva o pozemcích
(64)
Jedním z kritérií pro zjištění, zda určité opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je využití státních prostředků, a to jak ve formě jejich vyplacení, tak ve formě ztráty příjmů ze strany státu. Podle ustálené judikatury se navíc za státní prostředky považují i prostředky podniků ve veřejném vlastnictví nebo soukromých podniků, nad nimiž mohou vykonávat přímou či nepřímou kontrolu veřejné orgány, neboť tyto prostředky jsou pod veřejnou kontrolou, a tudíž v dispozici příslušných vnitrostátních orgánů (38). K tomuto aspektu se Komise vyjadřuje v 65. a 66. bodě odůvodnění.
(65)
Za prvé, smlouvu o pozemcích společně uzavřely biskajské zastupitelstvo a Bizkailur. Ve smlouvě lze nalézt několik jasných známek toho, že Bizkailur v jejím rámci vystupuje jako subjekt řízený biskajským zastupitelstvem. Smlouvu o pozemcích podepsal za biskajské zastupitelstvo a Bizkailur předseda biskajského zastupitelstva. V preambuli smlouvy se v bodě 2 stanoví, že biskajské zastupitelstvo coby stoprocentní vlastník společnosti Bizkailur usiluje v rámci cílů své veřejné politiky o podporu nových a inovačních investičních projektů, tvorbu pracovních míst a jednodušší přístup k sociálnímu bydlení pro občany biskajské provincie. Bod 5 preambule pak říká, že smlouva se uzavírá za účelem lepšího dosažení cílů hospodářské a sociální politiky uvedených v preambuli v bodě 2, a to dosažení přímého či zprostředkovaného za pomoci podniků ve veřejném vlastnictví, jako je Bizkailur.
(66)
Za druhé, prostředky, které měl Bizkailur používat k plnění svých povinností spočívajících v nabývání a úpravě pozemků za účelem jejich průmyslového využití v podobě vybudování továrny Habidite v Alonsotegi, byly pod kontrolou biskajského zastupitelstva. Bizkailur byl totiž od roku 1999 podnikem ve stoprocentním vlastnictví biskajského zastupitelstva a byl jím kontrolován (39). K zjištění toho, zda lze činnosti společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích přičíst státu, poslouží následující indicie, které se týkají zřízení a struktury podniku a byly stanoveny v judikatuře ve věci Stardust Marine (40):
a)
cíl činností společnosti Bizkailur v rámci smlouvy o pozemcích definovalo biskajské zastupitelstvo;
b)
Bizkailur podle smlouvy jednal výslovně jménem biskajského zastupitelstva;
c)
ze zvláštní povahy činností společnosti Bizkailur, která měla sledovat výhradně cíle veřejné politiky, vyplývá, že tento podnik nebyl normálním hospodářským subjektem, jenž by s ostatními soutěžil za tržních podmínek.
(67)
Ve světle indicií uvedených v 65. a 66. bodě odůvodnění dospívá Komise k závěru, že v případě smlouvy o pozemcích je splněno kritérium využití státních prostředků a kritérium přičitatelnosti státu.
(68)
Komise přezkoumala způsoby a podmínky navrácení prostředků zaplacených za pozemky, které měly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur poskytnout pro projekt Habidite v Alonsotegi, tak jak jsou tyto způsoby a podmínky definovány v části druhé, čl. 1 bodech vi) a vii) smlouvy o pozemcích (viz také 20. bod odůvodnění), a na základě tohoto přezkoumání vyvodila skutečnosti popsané v 69.-83. bodě odůvodnění.
(69)
Podle části druhé, čl. 1 bodu vi) smlouvy o pozemcích se částka, kterou měla společnost Habidite zaplatit Bizkailuru za nabytí a úpravu pozemků pro průmyslové využití, rovnala „reálné částce, již společnost Bizkailur zaplatí […] za nabytí pozemků […]“. Společnost Habidite uvedla (viz 46. bod odůvodnění), že tato částka zahrnuje dle jejího mínění i náklady na financování. Takový výklad však nelze přijmout. Zmínka o „reálné částce zaplacené za nabytí pozemků“ je dostatečně jasná na to, aby byl zapotřebí dodatečný výklad: částka zahrnuje pouze cenu, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nabytí pozemků.
(70)
Z tohoto důvodu je nutno konstatovat, že tato formulace v prvé řadě jednoznačně vylučuje reálné náklady, které vzniknou společnosti Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslové využití.
(71)
Za druhé, způsoby navrácení stanovené v části druhé, čl. 1 bodě vi) smlouvy o pozemcích - tedy čtyřletý odklad a následné navrácení prostředků rozdělené do čtyř ročních splátek po 25 % částky, kterou Bizkailur skutečně zaplatí za nákup pozemků - se v praxi rovnají bezúročnému úvěru. Ustanovení čl. 1 bodu vii) smlouvy o pozemcích nelze vykládat tak, že by byly zahrnuty i náklady na financování odpovídajícího úvěru, tj. úroky, které by společnosti Habidite za podobný úvěr účtoval věřitel na trhu. O tom, zda by soukromý hospodářský subjekt v podobné situaci jako Bizkailur souhlasil s tím, že společnosti Habidite nebude účtovat náklady na úpravu pozemků, a dále s tím, že částka jím zaplacená za nákup pozemků se mu začne vracet po čtyřletém odkladu a že k navrácení celkové částky dojde ve lhůtě sedmi let od data převodu pozemků do vlastnictví společnosti Habidite, aniž by mu za takové financování plynuly nějaké úroky, lze skutečně pochybovat.
(72)
Ve světle závěrů učiněných v 69.-71. bodě odůvodnění nezbývá než konstatovat, že společnost Habidite získala díky smlouvě o pozemcích výhodu, jež by jí za běžných tržních podmínek nebyla poskytnuta. Předmětná výhoda má dvě složky:
a)
nulové úroky z úvěru, který odpovídá celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků v souladu s citovanou smlouvou, tj. sedmiletého úvěru s odkladem splátek v délce čtyř let a čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky), a
b)
náklady, jež vzniknou podniku Bizkailur při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, která je pro tento projekt zapotřebí, jak je uvedeno v čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích (tj. minimálně 81 600 m2 pro továrnu, 5 300 m2 pro kanceláře a nebytové prostory a 14 300 m2 pro průmyslové využití).
(73)
Co se týče první složky, tedy nulových úroků spojených s navrácením kupní ceny pozemků, tato výhoda se podle propočtů Komise rovná čistému grantovému ekvivalentu ve výši 13,21 % ceny, kterou Bizkailur zaplatil za nabytí pozemků. Tento čistý grantový ekvivalent byl vypočten podle postupu uvedeného v 74.-77. bodě odůvodnění.
(74)
Na základě referenční sazby ve výši 4,36 % platné ve Španělsku v prosinci 2006, jak je uvedena v oznámení Komise o referenčních sazbách (41), byla nejprve určena úroková sazba použitelná na podobný úvěr.
(75)
Na základě oznámení Komise o způsobu stanovování referenčních a diskontních sazeb z roku 1997 (42) (dále jen „oznámení Komise z roku 1997“), jež platilo v době uzavření smlouvy o pozemcích, nebylo nutné k této referenční sazbě připočítávat přirážku, aby se zohlednil profil úvěrového rizika společnosti Habidite. Podle oznámení Komise z roku 1997 se předpokládalo, že referenční sazby odráží průměrnou výši úrokových sazeb platných v jednotlivých členských státech pro střednědobé a dlouhodobé úvěry (od pěti do deseti let) s obvyklými zárukami. Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 konkrétně tuto obecnou zásadu nezměnilo (43). Jelikož schází přímé informace o tom, jaký měla společnost Habidite nebo skupina Afer v daném okamžiku úvěrový rating, lze podle názoru Komise předpokládat, že společnost Habidite byla v danou chvíli běžným podnikem s běžným zajištěním. Ostatně jak biskajské zastupitelstvo, tak společnost Habidite se shodovaly v názoru, že společnost Habidite ani skupina Afer nebyla v oné době podnikem v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (viz 52. bod odůvodnění).
(76)
Hrubý grantový ekvivalent podpory obsažené ve smlouvě o navrácení prostředků byl následně upraven tak, aby se zohlednila daň z příjmu právnických osob, kterou měl příjemce zaplatit a která ve Španělsku v dané době odpovídala 35 %.
(77)
Na základě skutečností uvedených v 74.-76. bodě odůvodnění se v následující tabulce uvádí čistý grantový ekvivalent tohoto zvýhodněného úvěru:
Výše úvěru
100 %
Doba trvání úvěru
7 let
Odklad splátek
4 roky
Referenční sazba
4,36 %
Marže/přirážka
Použitelná úroková sazba celkem
4,36 %
Hrubý grantový ekvivalent podpory
20,33 %
Daň z příjmu právnických osob
35 %
Čistý grantový ekvivalent (po zdanění)
13,21 %
(78)
Komise kromě toho podotýká, že reálná částka za nabytí pozemků pro tento projekt, tedy základ, na který se má za účelem zjištění výše podpory čistý grantový ekvivalent použít, je předmětem neshod mezi stranami. V 30. bodě odůvodnění jsme uvedli, že podle biskajského zastupitelstva Bizkailur do září 2009 zaplatil 4,7 milionu EUR za koupi 205 000 m2 pozemků a dalších odhadem 2,6 milionu EUR by bylo zapotřebí na koupi zbývajících 95 000 m2, jež projekt vyžaduje. Společnost Habidite ale na druhé straně tvrdí, že Bizkailur pro tento projekt tak velkou plochu kupovat nemusel, protože ve smlouvě o pozemcích byla stanovena pouze plocha o celkem 101 403 m2 (viz 47. bod odůvodnění).
(79)
Pokud jde o tuto neshodu, Komise konstatuje, že podle formulace čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích měla celková plocha určená pro projekt zaujímat „minimálně“101 403 m2. Na základě informací, které jí v průběhu formálního vyšetřovacího řízení strany poskytly, se však Komise v tomto směru nemůže dobrat správného názoru. Jelikož však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla vyplacena, a není nutné nařídit její vrácení, otázka přesné ceny, již měla společnost Habidite zaplatit za nabytí pozemků, může zůstat otevřena. Pro účely tohoto rozhodnutí postačí definovat složku podpory, která z podmínek pro navrácení stanovených ve smlouvě o pozemcích vyplývá.
(80)
Tato složka podpory se tudíž definuje jako 13,21 % nákladů, které mají být vráceny podniku Bizkailur za nákup pozemků potřebných pro projekt Habidite podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích. Částka určená tímto způsobem odpovídá úrokům, jež si neúčtuje podnik Bizkailur, ale účtoval by si je hospodářský subjekt na trhu za sedmiletý úvěr s odkladem splátek v délce čtyř let a se čtyřmi stejně velkými ročními splátkami (ve výši 25 % celkové částky). Základem pro výpočet této složky podpory je reálná částka, již měl Bizkailur zaplatit za nabývání pozemků stanovených v části druhé, čl. 1 bodě ii) smlouvy o pozemcích.
(81)
Podobně je třeba uvažovat u druhé složky podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, tj. u nákladů na úpravu pozemků za účelem průmyslového využití. Jedná se o náklady, které se podniku Bizkailur neměly vracet (viz 69. a 70. bod odůvodnění). Ani v tomto případě se strany neshodnou na částkách. Podle biskajského zastupitelstva se v březnu 2009 tyto náklady odhadovaly na 28,5 milionu EUR (viz 30. bod odůvodnění). Společnost Habidite se nicméně domnívá, že tento odhad je zveličený (viz 47. bod odůvodnění), a to částečně proto, že Bizkailur koupil větší plochu, než jaká byla pro tento projekt podle smlouvy o pozemcích potřeba, a částečně proto, že část pozemků pro projekt již zakoupených Bizkailur využil pro jiné účely, např. pro skládkování odpadu.
(82)
I v tomto případě platí, že jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí být získána zpět, pro účely tohoto rozhodnutí postačí tuto složku podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích definovat: tato složka spočívá v celkových nákladech, které by Bizkailur vynaložil na úpravu potřebných pozemků za účelem průmyslového využití, jak je stanoveno v části druhé, čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích; jedná se o náklady, které v souladu s formulací části druhé, čl. 1 bodu iii) uvedené smlouvy společnost Habidite nemá podniku Bizkailur vracet.
(83)
Komise rovněž dospívá k závěru, že výhodu popsanou v 68.-77. bodě odůvodnění, jež sestává ze dvou složek popsaných v 80. a 82. bodě odůvodnění, je třeba považovat za selektivní, neboť byla na základě smlouvy o pozemcích poskytnuta konkrétnímu příjemci - společnosti Habidite a skupině Afer, k níž náleží.
(84)
Jak se uvádí v 43. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že oznámené smlouvy nenarušují hospodářskou soutěž, protože: a) relevantní trh se omezuje na „výrobu, prodej a pronájem modulových staveb“ a b) vzhledem k ojedinělým vlastnostem prefabrikovaných modulů Habidite nemá podnik konkurenty.
(85)
Komise nemůže argumenty společnosti Habidite přijmout. I kdyby bylo možné prefabrikované moduly Habidite považovat pro jejich vlastnosti za ojedinělý výrobek, v předmětném případě je třeba relevantní výrobkový trh vymezit v širším pojetí jako stavební trh a prodej bytů obecně, k nimž patří jak byty prodávané na volném trhu, tak byty prodávané na trhu regulovaném (sociální bydlení).
(86)
Jak uvádí sama společnost Habidite, ceny bytů, jež by se prodávaly Bizkailuru, je možné srovnat s cenami bytů prodávaných na volném trhu nebo s cenami bytů nakonec prodávaných v chráněném či částečně chráněném režimu. Skutečnost, že Bizkailur za účelem prodeje bydlení v částečně chráněném režimu uzavřel smlouvy o výstavbě i s jinými výrobci než se společností Habidite, je důkazem toho, že v předmětné době působily na trhu i jiné stavební firmy a tyto stavební firmy ve skutečnosti se společností Habidite o dodávky bytů pro Bizkailur, který je hodlal prodávat jako chráněné či částečně chráněné bydlení, soutěžily.
(87)
V podnikatelském plánu předloženém baskické vládě na podporu své žádosti o regionální podporu v roce 2008 (datovaném v listopadu 2008, s. 10-12) kromě toho sama společnost Habidite uvádí, že na četných regionálních trzích ve Španělsku, kde se snaží prodávat své produkty, soutěžila s tradičními stavebními firmami (jednalo se zejména o trhy jako Baskicko, Navarra, Kantábrie, La Rioja, Madrid a Katalánsko, ale v menší míře také o trhy v jiných španělských autonomních oblastech). Společnost Habidite odhadovala, že její celkový podíl na španělském trhu (na volném trhu a trhu se sociálním bydlením) by se zvýšil z 0,4 % v roce 2011 na 1 % v období 2012-2016. Pro rok 2011 například počítala, že na celém španělském trhu by se prodalo celkem asi 320 000 bytů, přičemž společnost Habidite by se na tomto čísle v roce 2011 podílela 1 403 byty, tj. její tržní podíl by dosahoval výše 0,4 %. Co se týče konkrétně trhu v Baskicku, společnost Habidite počítala s tržním podílem ve výši 0,5 % pro rok 2011 a ve výši až 2,8 % od roku 2014 za předpokladu, že v tomto regionu by celková poptávka po bydlení v období 2011-2016 odpovídala 8 000 bytů ročně.
(88)
Podle ustálené judikatury je třeba mít za to, že podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje finanční postavení a zvyšuje možnosti přijímajícího podniku ve srovnání s jeho konkurenty, kterým se podpory nedostává (44). Ve světle této zásady a vzhledem k výše uvedeným úvahám nezbývá než učinit závěr, že podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích společnosti Habidite a skupině Afer by měla rušivé účinky na hospodářskou soutěž, jelikož by společnosti Habidite umožnila snížit investiční náklady, jež běžně vznikají samotnému podniku, a umožnila by jí tak získat konkurenční výhodu vůči reálným a potenciálním konkurentům.
(89)
Podobně jako je uvedeno v 84.-87. bodě odůvodnění, přijmout nelze ani argument společnosti Habidite, že relevantní zeměpisný trh je zejména v případě prefabrikovaných obytných staveb pouze místní či regionální, a to z důvodu nákladů spojených s dopravou prefabrikovaných dílů. Vzhledem k zeměpisné blízkosti Baskicka k jiným členským státům a vzhledem k jeho přímořskému umístění je pravděpodobné, že dodatečné náklady na dopravu již nebyly z hlediska odstranění možných soutěžitelů společnosti Habidite v této autonomní oblasti rozhodující. Právě naopak - je možné, že při soutěži o výstavbu bydlení v blízkých členských státech nebyly náklady na dopravu pro společnost Habidite překážkou.
(90)
V duchu judikatury dříve citované v 88. bodě odůvodnění platí, že když státní podpora posiluje z hlediska obchodu v rámci Unie postavení jednoho podniku vůči jiným soutěžitelům, je třeba mít za to, že tito jiní soutěžitelé jsou podporou poškozeni. Podpora může být taková, že bude mít vliv na obchod v Unii, dokonce i kdyby samotný přijímající podnik nepůsobil přeshraničně (45).
(91)
Na základě skutečností uvedených v 89. a 90. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by pravděpodobně ovlivňovala obchod mezi členskými státy.
VII.1.2 2. opatření: smlouva o bytech
(92)
Úvahy v bodech odůvodnění 64-67, 84-88 a 89-90 týkající se kritérií stanovených v definici státní podpory, tj. úvahy o využití státních prostředků, o přičitatelnosti státu, o narušení hospodářské soutěže a o vlivu na obchod v rámci Unie, platí mutatis mutandis i pro smlouvu o bytech. V 93.-96. bodě odůvodnění se tudíž budeme zabývat pouze kritériem selektivního zvýhodnění.
(93)
Jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění, společnost Habidite tvrdí, že jí smlouva o bytech neposkytla žádnou výhodu, a to v zásadě proto, že ceny, které měl platit Bizkailur za 1 500 bytů, jež měla společnost Habidite podle uvedené smlouvy postavit, se ve skutečnosti nacházely pod úrovní cen na trhu.
(94)
Za prvé, společnost Habidite konkrétně trvá na tom, že zmíněných 1 500 bytů, jež měla podle smlouvy dodat, by Bizkailur prodával jako regulované bydlení za maximální cenu, kterou platné regionální předpisy omezují na 1,7 ceny stanovené nařízením baskické vlády ze dne 1. srpna 2004 a následně upravené v souladu s indexem spotřebitelských cen stanoveným španělským státním statistickým úřadem (viz 17. a 18 bod odůvodnění). Průměrná cena, kterou by tudíž Bizkailur za zmíněných 1 500 bytů získal, by byla 2 010,19 EUR/m2, tedy méně, než jaká byla průměrná cena bytů volně prodávaných na trhu v biskajské provincii v roce 2007 (2 921,90 EUR/m2). Společnost Habidite by kromě toho z této částky 2 010,19 EUR/m2, kterou by za prodej bytů v částečně chráněném režimu získal samotný Bizkailur, obdržela jen 83 %, respektive 83,30 % v případě 750 bytů o ploše menší než 75 m2.
(95)
Za druhé, společnost Habidite tvrdí, že cena, kterou by podle smlouvy obdržela od Bizkailuru za zmíněných 1 500 bytů, je srovnatelná s cenami, jež obdržely i jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur v dané době uzavřel podobné smlouvy (příklady viz 45. bod odůvodnění).
(96)
A konečně společnost Habidite také uvádí, že podle legislativního dekretu č. 781/1986 a článku 31 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby se mohou tyto smlouvy uzavřít i přímo, tj. bez nabídkového řízení, pokud je takový postup oprávněn technickou povahou projektu nebo ochranou výlučných práv (46).
(97)
Po posouzení informací a argumentů předložených společností Habidite dospěla Komise k závěrům vysvětleným v 98.-107. bodě odůvodnění.
(98)
Komise by v prvé řadě ráda poukázala na skutečnost, že informace o průměrných cenách, jež obdržely jiné stavební firmy, s nimiž Bizkailur uzavřel obdobné smlouvy, vychází výhradně z údajů zveřejněných v tisku. Komise v tomto směru neobdržela od biskajského zastupitelstva žádné přímé informace, například ve formě kopií podobných smluv, jež Bizkailur uzavřel s jinými stavebními firmami. Odhady cen poskytnuté jak společností Habidite, tak biskajským zastupitelstvem se však v každém případě týkají let 2006 a 2007, zatímco v článku A, písm. c) smlouvy o bytech a v podnikatelském plánu společnosti Habidite (zveřejněném v roce 2009) se uvádí, že předmětných 1 500 bytů mělo být Bizkailuru dodáno v průběhu let 2009-2011.
(99)
I kdyby se přijalo, že ceny, které měla společnost Habidite od Bizkailuru podle smlouvy získat za předmětných 1 500 bytů, byly srovnatelné s cenami, jež od Bizkailuru obdržely na základě podobných smluv jiné stavební firmy, a že byly v každém případě nižší než ceny pozorované u těchto bytů na volném trhu, tento argument Komisi nepostačuje k tomu, aby mohla vyvodit závěr, že společnosti Habidite neplynula z této smlouvy žádná výhoda. Jak jsme poukázali i v rozhodnutí o zahájení řízení (47), výhoda, kterou společnost Habidite díky této smlouvě získala, spočívá v zásadě v tom, že smlouva společnosti zaručovala prodej významné části její počáteční produkce, čímž výrazně snižovala rizika spojená s novým investičním projektem, jež se v případě zavádění nového produktu (jako jsou „moduly Habidite“) z podstaty ještě zvyšují.
(100)
Je známo, že ve španělském stavebnictví v danou dobu probíhala (a stále probíhá) intenzivní hospodářská soutěž. Fakt, že Bizkailur si u společnosti Habidite objednal 1 500 bytů, musí z tohoto pohledu znamenat pro společnost Habidite nijak nezanedbatelnou výhodu vůči jejím konkurentům, a to i kdybychom brali v úvahu pouze poptávku po stavbě bytů určených k prodeji v regulovaném či chráněném režimu.
(101)
Skutečnost, že podle biskajského zastupitelstva se v akčním plánu (viz 19. bod odůvodnění) počítalo s tím, že během období 2004-2007 by Bizkailur nabídl do prodeje v chráněném režimu celkem 3 000 bytů, je dobrou známkou toho, že počet bytů objednaných u společnosti Habidite nebyl vůbec bezvýznamný. Je jisté, že akční plán se týkal období 2004-2007, kdy se předpokládalo, že 1 500 bytů, které si Bizkailur u společnosti Habidite objednal, by bylo dodáno v letech 2009-2011 (podle podnikatelského plánu společnosti ve verzi zveřejněné v roce 2009). Jedná se však o určení celkového počtu bytů, jež Bizkailur hodlal prodávat v chráněném režimu v okamžiku, kdy byla uzavřena smlouva o bytech.
(102)
Záležitost je třeba posoudit ve světle podílu, jaký měly byty nasmlouvané biskajským zastupitelstvem a společností Bizkailur na celkové odhadované produkci společnosti Habidite v příslušném období. V podnikatelském plánu zveřejněném v roce 2009 společnost Habidite odhadovala, že v roce 2009 by její celkovou produkci 433 bytů odkoupil výhradně Bizkailur. V roce 2010 by od ní Bizkailur koupil 670 bytů, přičemž celková produkce společnosti Habidite by měla dosáhnout čísla 1 113. V roce 2011 by pak Bizkailur koupil 342 bytů z celkové produkce 3 151. Tato čísla naznačují, že v době uzavření smlouvy o bytech sama společnost Habidite odhadovala, že by biskajské zastupitelstvo a Bizkailur v prvních dvou letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi (2009 a 2010) odkoupily významnou část její produkce. Výše uvedené podtrhuje závěr, že smlouva o bytech skutečně významnou měrou snížila inherentní rizika spojená s novým investičním projektem, zejména pak s uváděním nového produktu („modulů Habidite“) na trh.
(103)
O tom, že by se společnosti Habidite díky této smlouvě značně snížila rizika spojená s prodejem jejího produktu na trhu, dále svědčí i její samotný podnikatelský plán (z listopadu 2008) předložený za účelem získání regionální podpory v roce 2008. Společnost Habidite v tomto podnikatelském plánu vypočetla, že celková poptávka po bytech, jež se mají v období 2011-2016 prodat na regulovaném trhu v celém Baskicku, odpovídá přibližně 8 000 bytů ročně. Uvedený plán nasvědčuje tomu, že záměrem společnosti Habidite bylo prodávat přednostně na regulovaném trhu (sociální bydlení), a to jak v Baskicku, tak v jiných španělských autonomních oblastech. Konkrétně v roce 2011 měla společnost Habidite na španělském regulovaném trhu prodat celkem 289 bytů, přičemž její celková produkce se měla v témže roce rovnat 1 403 bytům. Z toho vyplývá, že po vypršení platnosti smlouvy o bytech (vzhledem k tomu, že 1 500 bytů, které si objednaly biskajské zastupitelstvo a Bizkailur, mělo být dodáno nejpozději v květnu 2011) byl podíl bytů, jež měla společnost Habidite podle očekávání prodat na regulovaném trhu z celkové roční produkce (tj. 289 bytů z celkové produkce 1 403), mnohem nižší, než podíl v prvních třech letech fungování továrny Habidite v Alonsotegi, kdy byla produkce kryta smlouvou o bytech.
(104)
Dalším důležitým aspektem je reálná poptávka po sociálním bydlení v provincii Biskajsko, kterou Bizkailur prostřednictvím smlouvy o bytech uspokojoval. O reálné poptávce po sociálním bydlení, již by Bizkailur pokryl pomocí smlouvy o bytech uzavřené se společností Habidite za stanovených podmínek, nepředložilo ani biskajské zastupitelstvo, ani společnost Habidite žádné konkrétní důkazy. V 98. bodě odůvodnění se uvádí, že předmětných 1 500 bytů uvedených ve smlouvě mělo být dodáno během let 2009-2011. Biskajské zastupitelstvo navíc nezpochybnilo, že se smlouva uzavřela za účelem poskytování služeb obecného hospodářského zájmu (jako je sociální bydlení). Rovněž je třeba poukázat na skutečnost, že smlouva o bytech nebyla uzavřena v návaznosti na nabídkové řízení, ačkoli podle informací, jež poskytla sama společnost Habidite v souvislosti se zmínkou o podobných smlouvách uzavřených mezi Bizkailurem a jinými stavebními firmami, se zdá, že Bizkailur by za normálních okolností musel na smlouvu podobné povahy vypsat výběrové řízení.
(105)
Z tohoto pohledu nelze přijmout argument společnosti Habidite (viz 96. bod odůvodnění), že specifická technická povaha projektu dovolovala přímé zadání zakázky bez nabídkového řízení. Za prvé, ustanovení, na něž se společnost Habidite odvolává, se nevztahují na situaci, kterou se zaobíráme a ve které zvláštní povaha projektu spočívá v uvedení nového produktu na trh. Cílem smlouvy o bytech bylo získat byty za účelem jejich pozdějšího prodeje jako regulovaného bydlení pro znevýhodněné občany. Technologie použitá pro výstavbu tohoto bydlení je irelevantní, jelikož byty postavené z prefabrikovaných modulů přímo soutěžily s byty postavenými tradičními metodami. Za druhé, pokud jde o smlouvu o pozemcích a smlouvu o bytech, jejich zákonnost zpochybnil ve své zprávě z ledna 2009 baskický kontrolní úřad (48), když poukázal na skutečnost, že došlo k udělení veřejné zakázky za porušení zásad transparentnosti a veřejné soutěže.
(106)
Judikatura ve věci P&O Ferries (49) říká, že pouhý fakt, že veřejný orgán získá majetek za běžných tržních podmínek, nepostačuje k tomu, aby taková operace představovala transakci realizovanou za tržních podmínek, jestliže stát tento majetek ve skutečnosti nepotřeboval, a zejména jestliže byl takový majetek získán prostřednictvím smlouvy bez nabídkového řízení. Chybějící informace o reálné potřebě, aby Bizkailur v letech 2009-2011 prodával 1 500 bytů v částečně chráněném režimu, a také absence nabídkového řízení v našem případě nasvědčují tomu, že operace neproběhla za tržních podmínek.
(107)
S ohledem na skutečnosti uvedené v 97.-106. bodě odůvodnění dochází Komise k závěru, že smlouvu o bytech nelze považovat za běžnou tržní operaci. Je naopak zcela zřejmé, že tato smlouva poskytuje společnosti Habidite a skupině Afer výhodu tím, že snižuje riziko spočívající v prodeji produkce za tržních podmínek v přímé soutěži s ostatními stavebními firmami. Prvek podpory je v tomto případě definován jako zisk, který by společnost Habidite obdržela z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur za podmínek smlouvy o bytech, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou měl z prodeje 1 500 bytů získat Bizkailur za cenových podmínek stanovených v článku A písm. e) smlouvy o bytech, a náklady na výstavbu těchto 1 500 bytů. Výhoda je selektivní, neboť je podle smlouvy o bytech poskytována konkrétně společnosti Habidite a skupině Afer.
VII.1.3. Předběžný závěr
(108)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v bodech odůvodnění 64-90 a 92-106, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(109)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě uvedených pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(110)
V případě smlouvy o bytech představuje podporu zisk, který by společnost Habidite podle této smlouvy vytvořila z prodeje 1 500 bytů, tj. rozdíl mezi cenou stanovenou pro těchto 1 500 bytů v článku A písm. e) a náklady, jež by společnosti Habidite vznikly v souvislosti s jejich výstavbou.
VII.2 Slučitelnost
(111)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 2. prosince 2009 Komise zpochybnila, zda by bylo možné podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích a ve smlouvě o bytech považovat za slučitelnou se Smlouvou ve smyslu příslušných pravidel použitelných v daný okamžik, zejména pak ve smyslu dočasného rámce (50), pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, pokynů k regionální podpoře na období 2007-2013 (51) a nařízení o blokových výjimkách (52).
(112)
Jak již bylo uvedeno v 60.-62. bodě odůvodnění, podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech však byla protiprávně poskytnuta dne 15. prosince 2006 (tedy před jejím oznámením Komisi), a její slučitelnost je tudíž třeba posoudit s přihlédnutím k pravidlům, jež v oblasti státní podpory platila v okamžiku jejího poskytnutí.
(113)
Vzhledem k této časové perspektivě nelze slučitelnost podpory poskytnuté podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech posuzovat ve světle zvláštních pravidel, jež platí v souvislosti s krizí a k jejichž přijetí a vstupu v platnost došlo k pozdějšímu datu.
(114)
Podle biskajského zastupitelstva navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala k 15. prosinci 2006 kritéria pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004. Z tohoto důvodu se na ně v okamžiku uzavření smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla vztahovat podpora na záchranu a restrukturalizaci.
(115)
Smlouva o pozemcích a smlouva o bytech byly uzavřeny dne 15. prosince 2006 s cílem podpořit investiční projekt v lokalitě Alonsotegi v konurbaci Gran Bilbao, jež v oné době patřila k oblastem způsobilým pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (53). S ohledem na výše uvedené je tedy nutno posoudit, zda by podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech nemohla být slučitelná se Smlouvou ve smyslu pravidel pro regionální podporu použitelných ke dni 15. prosince 2006, a sice podle pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 (54) (dále jen „pokyny k regionální podpoře z roku 1998“) a podle víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 (55) (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 2002“), v kontextu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.
(116)
Aby se regionální podpora investic považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, musí vyhovovat řadě standardních kritérií slučitelnosti, jež byla v době uzavření smlouvy o pozemcích dne 15. prosince 2006 stanovena v pokynech k regionální podpoře z roku 1998. V dané době musela podpora konkrétně přispívat k regionálnímu rozvoji a podporovat počáteční investici do projektu, jehož realizace by začala až po předložení žádosti o podporu jejím příjemcem (pobídkový účinek), přičemž daný investiční projekt měl být až do výše minimálně 25 % financován příjemcem a měl by v oblasti způsobilé pro podporu, kde je umístěn, zůstat po dobu přinejmenším pěti let. Způsobilé výdaje, které se měly zohledňovat pro poskytnutí podpory, se navíc měly omezovat jen na určité způsobilé náklady a podpora se neměla kumulovat s jinými podporami tak, že by byl překročen horní limit platný pro regionální podporu.
(117)
Podle bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 obecně platilo, že regionální podpora ad hoc poskytnutá jednomu jedinému podniku nebo přinášející prospěch jedinému odvětví nebyla považována za slučitelnou se Smlouvou, neboť její pozitivní účinky na regionální rozvoj by byly v zásadě převáženy účinky rušivými. Kromě toho byla zakázána podpora ad hoc podnikům v obtížích.
(118)
Podpora poskytnutá společnosti Habidite podle smlouvy o pozemcích nebyla španělskými orgány oznámena v rámci povoleného režimu regionální podpory. Tato podpora může spíše splňovat kritéria pro označení za opatření ad hoc, jež přinášelo prospěch pouze společnosti Habidite a skupině Afer a implicitně pak odvětví stavebnictví.
(119)
Podle téhož bodu 2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 však tato podpora ad hoc, jež přináší prospěch jedinému odvětví a jednomu jedinému podniku, může být výjimečně prohlášena za slučitelnou se Smlouvou, pokud lze prokázat, že je významným přínosem pro regionální rozvoj a že její přínos převažuje nad rušivými účinky na hospodářskou soutěž a obchod v rámci Unie. Ačkoli španělské orgány v tomto směru neuvedly žádné argumenty, Komise z vlastní iniciativy a na základě údajů, které má k dispozici, prozkoumá, zda v případě podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích nejsou splněny podmínky pro použití takovéto výjimky.
(120)
Cílem smlouvy o pozemcích bylo jednoznačně podpořit nový investiční projekt, a sice novou továrnu Habidite v Alonsotegi. V daný okamžik bylo vypočteno, že tento projekt by vytvořil 1 100 nových přímých pracovních míst v oblasti způsobilé pro podporu a velmi pravděpodobně by v ní vytvořil i významný počet pracovních míst nepřímých. V této souvislosti je třeba zohlednit i další skutečnost, a sice že podle paralelní smlouvy o bytech by tento nový investiční projekt rovněž přispěl k dosažení cílů regionální politiky, a to výstavby sociálního bydlení pro nejvíce znevýhodněné občany biskajské provincie. V době uzavření obou smluv (viz 9. bod odůvodnění) navíc společnost Habidite ani skupina Afer nesplňovala podmínky pro označení za podnik v obtížích ve smyslu 9., 10. a 11. bodu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. Komise tudíž musí konstatovat, že v případě smlouvy o pozemcích jsou splněny podmínky pro použití výjimky podle posledního odstavce 2. bodu pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(121)
Podle bodu 4.4 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje pojem regionální podpora pouze podporu počáteční investice, jež je definována jako investice do fixního kapitálu související s vybudováním nové provozovny, rozšířením provozovny již existující nebo se zahájením činnosti spojené se zásadní změnou produktu nebo výrobního postupu uplatňovaného v existující provozovně. Podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích této definici vyhovuje, neboť byla poskytnuta s cílem podpořit založení nového investičního projektu v Alonsotegi.
(122)
Podle bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 má podpora počáteční investice pokrývat výhradně způsobilé investiční výdaje, a maximální výše regionální podpory je tudíž vymezena jako procentní podíl způsobilých investičních výdajů. V souladu s body 4.5 a 4.6 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zahrnuje kategorie „způsobilých výdajů“ nového investičního projektu pozemky, budovy a zařízení, jakož i některé druhy nehmotných investic (patenty, licence, odborné know-how) až do výše 25 % standardního základu, pokud se jedná o velké podniky.
(123)
S ohledem na výše uvedené je tedy třeba v prvé řadě určit způsobilé výdaje projektu Habidite v Alonsotegi ke dni 15. prosince 2006.
(124)
Jelikož podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nebyla poskytnuta na základě předchozí žádosti o podporu, informace potřebné k určení způsobilých výdajů nového investičního projektu v případě regionální podpory nebyly příjemcem v danou chvíli poskytnuty. Informace, jež mělo biskajské zastupitelstvo o způsobilých výdajích k dispozici, jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění takto:
Pozemky
4,8 milionu EUR
Průmyslová stavba
22,5 milionu EUR
Urbanizace
4,00 milionu EUR
Zařízení
24,0 milionu EUR
Celkem
55,34 milionu EUR
(125)
Výše uvedené kategorie výdajů lze považovat za „způsobilé výdaje“ ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998. Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích kromě toho přímo souvisela s nabýváním a úpravou pozemků za účelem průmyslového využití v novém investičním projektu, čímž je splněna další podmínka vyplývající z ustanovení bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(126)
Bod 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 stanoví, že podpora počáteční investice je podmíněna tím, že předmětná investice přetrvá po období přinejmenším pěti let. Tato podmínka sice nebyla společnosti Habidite v rámci smlouvy o pozemcích konkrétně uložena, je však třeba poukázat na skutečnost, že v paralelní smlouvě o podpoře na školení (popsané v 39. bodě odůvodnění), jež byla rovněž uzavřena 15. prosince 2006 a týkala se téhož investičního projektu, se společnost Habidite zavázala, že zachová 1 100 pracovních míst po dobu minimálně pěti let. Komise tudíž dochází k závěru, že podmínka v bodě 4.10 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je také splněna.
(127)
Komise nemá žádné informace o odhadovaných nákladech na mzdy pro 1 100 zaměstnanců továrny Habidite v Alonsotegi, a nemůže tudíž řádně posoudit, zda je podpora poskytnutá podle smlouvy o pozemcích slučitelná s body 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, pokud jde o tvorbu pracovních míst. Jelikož je však podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích spojena s nákupem pozemků, které způsobilým výdajem jsou, není třeba se posouzením podle bodů 4.11-4.17 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 zabývat.
(128)
Pokud jde o posouzení kumulativních účinků ve smyslu bodu 4.18 pokynů k regionální podpoře z roku 1998, investiční projekt Habidite neobdržel před uzavřením smlouvy o pozemcích žádnou jinou dřívější podporu investic, kterou by bylo třeba brát v úvahu.
(129)
V bodě 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 se uvádí, že režimy podpory musí stanovit, že žádost o podporu musí být předložena před zahájením realizace projektů. Cílem tohoto ustanovení je zaručit, aby se regionální podpora poskytovala jen případech, kdy má ověřitelný pobídkový účinek: pokud by práce na určitém projektu započaly již před podáním žádosti o podporu, následně poskytnutá regionální podpora by pobídkový účinek zjevně neměla, což znamená, že projekt by se s největší pravděpodobností uskutečnil i bez podpory.
(130)
V tomto směru je třeba v prvé řadě zdůraznit, že smlouva o pozemcích byla opatřením ad hoc, a nikoli podporou poskytnutou v rámci povoleného režimu. Pobídkový účinek je však obecným kritériem slučitelnosti ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jehož splnění je v každém případě třeba ověřit. Ačkoli biskajské zastupitelstvo přítomností pobídkového účinku v předmětném opatření neargumentovalo, Komise musí z úřední povinnosti splnění této zásadní podmínky slučitelnosti prozkoumat.
(131)
Komise se domnívá, že podmínka týkající se pobídkového účinku je v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích splněna, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, podpora sice nebyla oznámena před jejím poskytnutím (15. prosince 2006), ale práce související s projektem byly zahájeny až po poskytnutí podpory. Z informací předložených biskajským zastupitelstvem vyplývá, že nákup pozemků potřebných pro projekt, což lze považovat za začátek prací na předmětném investičním projektu, byl zahájen až v květnu 2007, tj. po uzavření smlouvy o pozemcích, k němuž došlo dne 15. prosince 2006. Za druhé, skutečnost, že projekt Habidite nebyl po odstoupení od smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech realizován, lze považovat za důkaz toho, že podpora pobídkový účinek měla: projekt nebyl bez podpory uskutečněn.
(132)
Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 také požadoval, aby samotný příjemce podpory vložil do projektu finanční příspěvek bez podpory ve výši přinejmenším 25 % způsobilých výdajů. Je zřejmé, že v případě podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je i tato podmínka splněna. Způsobilé výdaje, které pro tento projekt uvedlo biskajské zastupitelstvo, dosahovaly výše 55 milionů EUR, a společnost Habidite by tudíž musela z vlastních zdrojů uhradit přinejmenším 25 % z této částky, což odpovídá minimálně 13,75 milionu EUR. Komise má za to, že prvek podpory obsažený ve smlouvě o pozemcích, tak jak je popsán ve 109. bodě odůvodnění, by nemohl převýšit 75 % způsobilých výdajů (41,25 milionu EUR), a to ani za předpokladu výrazného nárůstu celkové výše podpory v tom smyslu, že by podpora sestávala z 28,2 milionu EUR reálných nákladů vzniklých při úpravě pozemků za účelem průmyslového využití a z dalších 0,98 milionu EUR (13,41 % z celkových výdajů na nákup pozemků odhadovaných biskajským zastupitelstvem na 7,3 milionu EUR).
(133)
Na základě skutečností uvedených v 116.-132. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že podpora spojená se smlouvou o pozemcích splňovala podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(134)
Z informací o způsobilých investičních nákladech uvedených v 12. a 124. bodě odůvodnění také vyplývá, že investiční projekt Habidite splňoval v prosinci 2006 podmínky pro označení za velký investiční projekt ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 2002, neboť celkové způsobilé náklady na tento projekt převyšovaly 50 milionů EUR. Slučitelnost podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích je proto třeba posoudit i z hlediska souladu s podmínkami víceodvětvového rámce z roku 2002.
(135)
Maximální použitelná intenzita podpory v konurbaci Gran Bilbao v prosinci 2006 byla 20 % (vyjádřeno v čistém grantovém ekvivalentu). V souladu s 21. bodem víceodvětvového rámce z roku 2002 a vzhledem k způsobilým výdajům na projekt Habidite od roku 2006, tak jak jsou uvedeny v 12. bodě odůvodnění, měla být maximální přípustná intenzita podpory pro tento projekt snížena následovně:
Způsobilé výdaje
Upravený horní limit podpory
do 50 milionů EUR
10 milionů EUR (20 % - horní limit pro regionální podporu - z 50 milionů EUR)
50-100 milionů EUR
0,5 milionu EUR (10 % - polovina horního limitu pro regionální podporu - z 5 milionů EUR)
část převyšující 100 milionů EUR
-
celkem
10,5 milionu EUR
(136)
Z výše uvedeného vyplývá, že podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích by byla slučitelná pouze do celkové výše 10,5 milionu EUR, a její část, která by tuto částku převyšovala, by slučitelná nebyla. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 78-82 a v bodě odůvodnění 109, výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích nejde přesně vyčíslit kvůli neshodám, které panují ohledně reálných nákladů, jež měly podniku Bizkailur vzniknout při plnění jeho smluvních povinností spočívajících v nabytí pozemků pro vybudování továrny Habidite v Alonsotegi a v jejich úpravě za účelem průmyslového využití. Přijetí správného konečného stanoviska v tomto sporu není v silách Komise.
(137)
První složka podpory by představovala 13,21 % reálných nákladů, které by Bizkailuru vznikly za nákup pozemků. Biskajské zastupitelstvo tvrdí, že tyto reálné náklady by dosáhly celkem 7,3 milionu EUR, avšak společnost Habidite se domnívá, že odhad zastupitelstva je nadhodnocený. Za zmínku rovněž stojí, že podle informací předložených biskajským zastupitelstvem samotným (viz 12. bod odůvodnění) se náklady na nákup pozemků jednu dobu odhadovaly na 4,8 milionu EUR. A konečně v listopadu 2008 byly náklady na nákup pozemků odhadnuty na 5,5 milionu EUR, a to v podnikatelském plánu společnosti Habidite předloženém v roce 2008 spolu se žádostí o regionální podporu.
(138)
Co se týče druhé složky podpory, tj. veškerých reálných nákladů, jež by podniku Bizkailur vznikly při úpravě předmětných pozemků za účelem průmyslového využití, biskajské zastupitelstvo v březnu 2009 vypočetlo částku 28,5 milionu EUR, ačkoli zároveň sdělilo, že jednu dobu se výše těchto nákladů odhadovala na pouhé 4,04 milionu EUR (viz 12. bod odůvodnění).
(139)
Ve výsledku nelze na základě stávajících informací s naprostou jistotou vyloučit, že by podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích nepřekročila výši povolenou pro tento projekt (10,5 milionu EUR).
(140)
V 24. bodě víceodvětvového rámce z roku 2002 jsou stanoveny dodatečné podmínky slučitelnosti pro opatření, u nichž výše podpory překračuje výši maximální přípustné podpory pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v téže oblasti způsobilé pro podporu. Na základě 21. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 by se v našem případě maximální přípustná podpora pro investici v rozsahu 100 milionů EUR v konurbaci Gran Bilbao rovnala v prosinci 2006 částce 15 milionů EUR (složené jednak z 10 milionů EUR představujících 20 % z prvních 50 milionů EUR, jednak z dalších 5 milionů EUR představujících 10 % z následujících 50 milionů EUR).
(141)
Jak již bylo vysvětleno v 78.-82. bodě odůvodnění, celkovou výši podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích není možné na základě dostupných informací přesně vyčíslit. Komise však nemůže vyloučit, že by výše podpory mohla překročit horní limit ve výši 15 milionů EUR. Za těchto okolností Komise ověřila, zda byly v případě smlouvy o pozemcích splněny dvě dříve zmíněné dodatečné podmínky pro to, aby tato podpora mohla být schválena.
(142)
První podmínkou je, že na příjemce podpory nesmí v době před investicí a po investici připadat více než 25 % objemu prodeje daného produktu. Druhá podmínka pak říká, že výrobní kapacita vytvořená investičním projektem nesmí na daném trhu přesahovat 5 %. Podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 musí splnění těchto dvou podmínek dokázat dotčený členský stát. V předmětném případě španělské orgány neposkytly informace, jež by Komisi splnění některé z těchto dvou dodatečných podmínek umožnily ověřit.
(143)
Na základě odhadů tržních cen poskytnutých společností Habidite v listopadu 2008 za účelem získání regionální podpory v roce 2008 (viz 87. bod odůvodnění) však tato společnost vypočítala, že její podíl na španělském trhu výstavby bydlení obecně (bydlení prodávaného na volném trhu i bydlení sociálního) dosahoval v roce 2011 (tj. po přičtení nové výrobní kapacity vytvořené předmětným investičním projektem) výše [0,1-1,0] % a že od roku 2012 by se zvýšil na [0,5-1,5] %. Pokud bychom uvažovali pouze o baskickém trhu, podíl společnosti Habidite na volném trhu v odvětví stavebnictví by v roce 2011 byl [0,1-1,0], přičemž tento podíl by měl tendenci se zvyšovat na [2,0-3,0] % od roku 2014.
(144)
S ohledem na tyto odhady - nezpochybněné žádnými jinými, Komisi dostupnými údaji - se lze domnívat, že v souvislosti s investicí podporovanou prostřednictvím smlouvy o pozemcích by společnost Habidite v roce 2006 limity co do tržního podílu a kapacity podle 24. bodu víceodvětvového rámce z roku 2002 nepřekročila.
(145)
Na závěr je třeba uvést, že část podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích, jež nepřekračuje maximální povolenou výši 10,5 milionu EUR, by splnila podmínky slučitelnosti i podle víceodvětvového rámce z roku 2002. Část podpory, jež by tento horní limit mohla překročit, by se Smlouvou slučitelná nebyla, protože by nebyly splněny podmínky slučitelnosti podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 ani podle víceodvětvového rámce z roku 2002.
(146)
Jelikož podpora nebyla vyplacena, a nemusí se vracet, pro účely tohoto rozhodnutí jsou výše uvedené závěry ohledně slučitelnosti podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích postačující.
(147)
Komise by ráda upozornila příslušné španělské orgány na skutečnost, že podporu obsaženou ve smlouvě o pozemcích je třeba zohlednit při posuzování toho, zda jsou u regionální podpory udělené baskickou autonomní vládou v roce 2008 na tentýž projekt splněna pravidla pro kumulaci. Nutné je to mimo jiné proto, že jak podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích, tak regionální podpora z roku 2008 zahrnovala způsobilé výdaje spojené s nákupem a úpravou týchž pozemků. Komise by také ještě jednou ráda zdůraznila, že práce na tomto investičním projektu byly započaty v květnu 2007, ale žádost o regionální podporu v roce 2008 byla podána v roce 2008.
(148)
V 93.-107. bodě odůvodnění se uvádí, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech snižuje rizika spojená s počáteční investicí, neboť zaručuje prodej významné části počáteční produkce nové továrny, a že společnosti Habidite poskytuje výhodu oproti jiným soutěžitelům tím, že jí bez nabídkového řízení zaručuje veřejnou zakázku na dodání 1 500 bytů, které se mají prodávat v částečně chráněném režimu. Podpora obsažená ve smlouvě o bytech byla definována jako zisk, který by společnost Habidite získala z prodeje předmětných 1 500 bytů biskajskému zastupitelstvu a podniku Bizkailur, tj. jako rozdíl mezi částkou, kterou by Bizkailur získal z prodeje bytů, a samotnými náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(149)
Podle pokynů k regionální podpoře z roku 1998 jsou regionální podpory vázány na způsobilé náklady. Bod 4.2 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 sice rozhodně neomezuje formy, jakými lze podporu poskytnout, avšak z bodu 4.5 a z celého obsahu uvedených pokynů zároveň jasně vyplývá i to, že podpora investic musí být určena na způsobilé investiční náklady. V souladu s bodem 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 by se mohly pro poskytnutí regionální podpory brát v úvahu pouze náklady na nabytí aktiv, jako jsou pozemky, budovy a zařízení/stroje. Podle bodu 4.6 zmiňovaných pokynů může být regionální podpora určena i na dotování jiných nákladů, např. nákladů na koupi patentů, licencí a odborného know-how.
(150)
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech však není s ohledem na její povahu určena na takovéto způsobilé výdaje, nýbrž na snížení aktuálních provozních výdajů příjemce. Podle bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 je provozní podpora v zásadě zakázána a povoluje se pouze výjimečně v oblastech způsobilých pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy. Projekt Habidite se však měl realizovat v oblasti způsobilé pro podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, a ne ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a).
(151)
Komise musí tudíž konstatovat, že podpora obsažená ve smlouvě o bytech představovala provozní podporu, jež by ve smyslu bodu 4.5 pokynů k regionální podpoře z roku 1998 nebyla slučitelná se Smlouvou.
VIII. ZÁVĚR
(152)
Vzhledem ke skutečnostem uvedeným v 63.-151. bodě odůvodnění, a aniž by tím byl dotčen jakýkoliv dodatečný závěr týkající se slučitelnosti s právními předpisy Unie o zadávání veřejných zakázek, Komise dochází k závěru, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě smlouvy o pozemcích jsou součástí státní podpory:
a)
nulové úroky z úvěru odpovídajícího celkovým nákladům, jež vzniknou podniku Bizkailur při nabývání pozemků pro projekt Habidite, poskytnutého bez úroků na sedm let a s odkladem splátek v délce čtyř let. Tyto nulové úroky představují čistý grantový ekvivalent ve výši 13,41 % nákladů na nabytí pozemků, jež Bizkailuru vznikly podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
celkové náklady, jež by vznikly podniku Bizkailur při úpravě pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2 za účelem průmyslového využití, jak je uvedeno v části druhé čl. 1 bodě iii) smlouvy o pozemcích.
(154)
V případě smlouvy o bytech spočívá podpora v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných biskajským zastupitelstvem a podnikem Bizkailur, tj. v rozdílu mezi cenou, za kterou by Bizkailur podle uvedené smlouvy tyto byty prodal, a náklady, které by společnosti Habidite vznikly při jejich výstavbě.
(155)
Dostupné informace nedovolují přesně vyčíslit výši podpory obsaženou ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech. Vyčíslení této podpory však není pro účely tohoto rozhodnutí nutné, jelikož podpora nebyla vyplacena, a není tudíž zapotřebí ji získat zpět.
(156)
Komise musí rovněž podtrhnout, že smlouva o pozemcích a smlouva o bytech obsahují protiprávní podporu. Podpora obsažená v těchto smlouvách byla poskytnuta dne 15. prosince 2006 za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené ve Smlouvě. Zohlední-li se judikatura ve věci CELF a SIDE (56), pozdější oznámení obou smluv ani závěr o částečné slučitelnosti podpory obsažené v dohodě o pozemcích až do povolené výše 10,5 milionu EUR nezbavují podporu protiprávní povahy. Komise žádá španělské orgány, aby z protiprávní povahy podpory obsažené ve smlouvě o pozemcích a smlouvě o bytech vyvodily veškeré potřebné právní důsledky.
(157)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o pozemcích je slučitelná se Smlouvou v souladu s pokyny k regionální podpoře z roku 1998 a s víceodvětvovým rámcem z roku 2002 až do povolené výše 10,5 milionu EUR. Část podpory, jež byla poskytnuta prostřednictvím smlouvy o pozemcích a jež by mohla tuto povolenou výši přesáhnout, se Smlouvou slučitelná není.
(158)
Podpora poskytnutá prostřednictvím smlouvy o bytech představuje provozní podporu, která je ve své úplnosti neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů k regionální podpoře z roku 1998.
(159)
Závěr tohoto rozhodnutí, pokud jde o existenci podpory ve smlouvě o pozemcích, je relevantní z hlediska regionální podpory, kterou baskická autonomní vláda v roce 2008 poskytla na tentýž investiční projekt. Komise konstatuje, že práce na tomto investičním projektu začaly v květnu 2007, tedy před podáním žádosti o regionální podporu v roce 2008.
(160)
Příjemci podpory poskytnuté prostřednictvím smlouvy o pozemcích a smlouvy o bytech jsou společnost Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupina Afer, které jsou obě stranami uvedených smluv a existuje mezi nimi spojitost ve smyslu čl. 3 odst. 2 a 3 přílohy doporučení Komise ze dne 6. května 2003, pokud jde o definici velmi malých, malých a středních podniků (57),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Obě smlouvy oznámené Španělským královstvím dne 15. dubna 2009 a uzavřené dne 15. prosince 2006 mezi zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. na straně jedné a společností Habidite Technologies País Vasco S.A. a skupinou Afer na straně druhé obsahují státní podporu ve smyslu ustanovení čl. 107 odst. 1 Smouvy.
Článek 2
Podpora obsažená v oznámených smlouvách je protiprávní, neboť byla poskytnuta za porušení povinnosti předchozího oznámení stanovené v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
Článek 3
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích sestává:
a)
z nulových úroků, které si biskajské zastupitelstvo a podnik Bizkailur účtovaly za úvěr, jenž odpovídá celkovým nákladům vzniklým při nabývání pozemků a jenž se má začít splácet po uplynutí čtyřletého odkladu a má být bez úroků splacen ve čtyřech stejně velkých splátkách ve výši 25 %. Čistý grantový ekvivalent bezúročného úvěru, jako je ten, jímž se zabývá toto rozhodnutí, by odpovídal 13,41 % reálných nákladů vzniklých podniku Bizkailur při nabývání pozemků určených pro předmětný projekt podle části druhé, čl. 1 bodu ii) smlouvy o pozemcích;
b)
z celkových reálných nákladů, které by vznikly podniku Bizkailur v souvislosti s úpravou pozemků, jež měly být pro předmětný projekt získány, za účelem průmyslového využití, a to pozemků o minimální celkové rozloze 101 403 m2, podle části druhé, čl. 1 bodu iii) smlouvy o pozemcích.
Článek 4
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech spočívá v zisku, který by společnost Habidite a skupina Afer podle smlouvy obdržely z prodeje 1 500 bytů objednaných zastupitelstvem provincie Biskajsko a podnikem Bizkailur S.A. Tímto ziskem se rozumí rozdíl mezi cenou, kterou by společnost Habidite obdržela od podniku Bizkailur podle čl. A písm. e) smlouvy, a samotnými náklady, jež by společnosti Habidite vznikly při výstavbě těchto 1 500 bytů.
Článek 5
Podpora obsažená ve smlouvě o pozemcích je ve smyslu pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998 a víceodvětvového rámce regionální podpory velkým investičním projektům z roku 2002 slučitelná se Smlouvou až do přípustné výše 10,5 milionu EUR. Podpora, jež tento horní limit převýší, se Smlouvou slučitelná není.
Článek 6
Podpora obsažená ve smlouvě o bytech je neslučitelná se Smlouvou ve smyslu bodu 4.15 pokynů ke státní regionální podpoře z roku 1998, neboť se v jejím případě jedná o provozní podporu.
Článek 7
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 27. června 2012.
DECIZIA COMISIEI
din 27 iunie 2012
privind ajutorul de stat SA.28356 (C 37/09, ex N 226/09) - Habidite Alonsotegi
[notificat cu numărul C(2012) 4194]
(Numai versiunea în limba spaniolă este autentică)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2013/198/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
având în vedere decizia prin care Comisia a dispus inițierea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din tratat cu privire la ajutorul de stat C 37/09 (ex N 226/09) (2),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus și având în vedere observațiile acestora,
întrucât:
I. PROCEDURĂ
(1)
La 15 aprilie 2009, autoritățile spaniole au notificat, în scopul siguranței juridice, două contracte încheiate la 15 decembrie 2006 între BIZKAILUR S.A. (numită în continuare „BIZKAILUR”) și Diputación Foral de Bizkaia (numită în continuare „Diputación”), pe de o parte, și întreprinderile private Habidite Technologies País Vasco S.A. (numită în continuare „Habidite”), Grupo Empresarial AFER S.L. (numită în continuare „grupul AFER”) și grupul Habidite, de cealaltă parte.
(2)
La 2 decembrie 2009, Comisia a inițiat o procedură oficială de investigare, în temeiul articolului 108 alineatul (2) din tratat, cu privire la contractele notificate (numită în continuare „decizia de inițiere a procedurii de investigare”) (3). Decizia de inițiere a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 12 martie 2010 (4).
(3)
Autoritățile spaniole nu au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii de investigare. Habidite și-a prezentat observațiile cu privire la decizie în scrisoarea din 9 aprilie 2010. Observațiile au fost comunicate autorităților spaniole prin scrisoarea din 15 aprilie 2010; acestea au răspuns prin scrisoarea din 12 mai 2010. Nicio altă parte terță nu a mai prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii de investigare.
(4)
La 6 septembrie 2010, Habidite a solicitat, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 (5), să i se acorde accesul la documentele din dosar care proveneau de la autoritățile spaniole. Comisia a consultat autoritățile spaniole cu privire la solicitare la 10 septembrie 2010. Acestea din urmă au răspuns la 13 septembrie că nu se opun acordării accesului la documentele solicitate pentru întreprinderea Habidite, căreia i-au fost transmise documentele solicitate la 7 octombrie 2010.
(5)
Comisia a solicitat informații suplimentare din partea autorităților spaniole prin scrisoarea din 28 iunie 2010, la care autoritățile spaniole au răspuns la 26 iulie 2010, precum și prin scrisoarea din 8 decembrie 2010, la care autoritățile spaniole au răspuns la 14 ianuarie 2011.
(6)
Habidite a prezentat noi observații și informații prin scrisoarea din 27 iulie 2010, la care autoritățile spaniole au răspuns la 3 noiembrie 2011, prin scrisoarea din 6 aprilie 2011 (înregistrată ca primită la 13 aprilie 2011), la care autoritățile spaniole au răspuns la data de 30 mai 2011 (scrisoare înregistrată ca primită la 6 iunie 2011), precum și prin scrisoarea din 7 iulie 2011. Serviciile Comisiei s-au reunit la 3 februarie 2011, la Bruxelles, cu reprezentații Habidite, la cererea acesteia din urmă.
II. CONTEXT
(7)
Cele două contracte care fac obiectul prezentei decizii au fost încheiate la 15 decembrie 2006 între BIZKAILUR și Diputación, pe de o parte, și Habidite, grupul AFER și grupul Habidite, de cealaltă parte.
(8)
BIZKAILUR este o întreprindere deținută integral de Diputación, care are ca obiect social achiziționarea și adaptarea de terenuri pentru promovarea proiectelor industriale și de construire a unor locuințe sociale în provincia Bizkaia. În iunie 2010, BIZKAILUR a fuzionat cu alte întreprinderi de stat având același domeniu de activitate, formând actuala întreprindere AZPIEGITURAK S.A.U., care este, de asemenea, deținută integral de către Diputación și desfășoară activități similare (6).
(9)
Habidite, alături de alte întreprinderi conexe din grupul Habidite, face parte din grupul privat AFER, cu sediul în Ortuella, Bizkaia (7). La data notificării, grupul AFER cuprindea 13 întreprinderi (8) care își desfășurau activitatea în sectorul de construcții și alte sectoare conexe. La acea vreme, toate întreprinderile din grupul AFER erau deținute majoritar și controlate de către […] (9). Potrivit Diputación și Habidite, nici Habidite, nici grupul AFER nu constituiau întreprinderi aflate în dificultate în sensul punctelor 9, 10 și 11 din Liniile directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (10) (numite în continuare „Liniile directoare privind salvarea și restructurarea”) la data încheierii celor două contracte notificate.
(10)
Contractele notificate au fost încheiate pentru a susține un nou proiect de investiții care urma să fie realizat de Habidite: înființarea unei fabrici pentru producerea modulelor de construcție (numită în continuare „fabrica Habidite”) la Alonsotegi, un sat din regiunea administrativă (comarca) Gran Bilbao. La data încheierii contractelor notificate, comarca Gran Bilbao era considerată zonă asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat (11). Fabrica Habidite urma să creeze 1 100 de noi locuri de muncă în zona asistată.
(11)
Noua fabrică urma să producă „module Habidite”, mai precis module de construcție prefabricate utilizate pentru asamblarea directă a locuințelor/clădirilor. Modulele Habidite urmau să fie produse cu ajutorul unei tehnologii de asamblare similare cu cea utilizată în industria de fabricare a automobilelor, fiind apoi transportate și asamblate direct în locația de destinație. Produsul era considerat inovator nu numai din perspectiva tehnologiei de producție unice utilizate, ci și datorită economiei de timp și de resurse în asamblarea produsului final (clădiri și locuințe), precum și datorită utilizării de materiale eficiente din punct de vedere energetic. Întreprinderea solicitase mai multe brevete pentru acest produs (12).
(12)
Potrivit informațiilor oferite de Diputación, la data semnării celor două contracte notificate, costurile proiectului de investiții de la Alonsotegi erau estimate la 55 de milioane EUR, după cum urmează:
Teren
4,8 milioane EUR
Clădiri pentru uz industrial
22,5 milioane EUR
Adaptarea terenului (urbanización)
4,04 milioane EUR
Instalații
24,0 milioane EUR
Total
55,34 milioane EUR
(13)
Producția anuală a fabricii Habidite care urma să fie construită era estimată la 3 500 de locuințe în primii ani de funcționare și la 4 500 de locuințe după atingerea capacității maxime de producție.
(14)
Pentru a înțelege contextul în care contractele notificate au fost încheiate la 15 decembrie 2006, este necesară o scurtă prezentare a cadrului juridic privind livrarea de locuințe sociale în País Vasco (numită în continuare „Țara Bascilor”).
(15)
Prețurile medii ale proprietăților imobiliare din această comunitate autonomă (comunidad autónoma) erau mai mari decât în restul Spaniei înainte de începutul crizei, în 2008, și continuă să rămână ridicate până la data prezentei decizii. Autoritățile basce doresc să asigure accesul la locuințe pentru categoriile sociale defavorizate, oferind locuințe sociale în regim protejat (viviendas protegidas) și parțial protejat (viviendas tasadas). Natura fiecăreia dintre aceste două categorii de locuințe sociale este explicată mai jos.
(16)
Ley 2/2006 del suelo y de urbanismo (13) (numită în continuare „Legea regională 2/2006”) prevede următoarele:
(a)
40 % din terenul urban pentru construcții trebuie să fie utilizat pentru locuințe în regim protejat (viviendas protegídas) și parțial protejat (viviendas tasadas), în proporție de 20 % pentru fiecare [articolul 80 alineatul (2) din Legea regională 2/2006];
(b)
din terenul extra-urban eligibil pentru construcții, 55 % trebuie să fie rezervat pentru locuințele în regim protejat (viviendas protegídas) și 20 % pentru locuințele în regim parțial protejat (viviendas tasadas) [articolul 80 alineatul (3) din Legea regională 2/2006].
(17)
Locuințele construite în regim parțial protejat (viviendas tasadas) constituie o categorie intermediară între locuințele sociale și locuințele vândute liber pe piață. Prețurile locuințelor în regim parțial protejat (viviendas tasadas) sunt limitate prin Legea regională 2/2006 la o sumă maximă de 1,7 ori mai mare decât prețurile maxime pentru locuințele în regim protejat integral de nivel echivalent (viviendas protegídas). Prețurile maxime pentru categoria din urmă sunt stabilite pe baza Ordinului (Orden) din 1 august 2004 al Ministerului Locuințelor și Afacerilor Sociale (14); acesta a fixat un preț reglementat inițial, care urma să fie indexat anual pe baza ĺndice de Precios al Consumo (Indexul de prețuri la consum, IPC), stabilit de Instituto Nacional de Estadística (Institutul Național de Statistică din Spania).
(18)
Potrivit Diputacíon, în 2006, atunci când au fost încheiate contractile notificate, prețurile maxime pentru locuințele protejate (viviendas protegídas) erau următoarele:
-
1 351,86 EUR/m2 pentru municipalitățile menționate în anexa I la Ordinul din 1 august 2004;
-
1 307,94 EUR/m2 pentru municipalitățile menționate în anexa II la Ordinul din 1 august 2004;
-
1 181,54 EUR/m2 pentru alte municipalități;
-
472,40 EUR/m2 pentru anexe (garaj/cameră pentru utilități etc.).
Prețurile pentru viviendas tasadas au fost limitate la o sumă maximă de 1,7 ori mai mare decât prețurile indicate anterior.
(19)
Diputación afirmă că, atunci când BIZKAILUR a încheiat contractele notificate cu Habidite, BIZKAILUR a acționat în temeiul Ley 7/1985 de 2 de abril del 1985 reguladora de las Bases del Régimen Local (Legea 7/1985) (15), care oferă autonomie municipalităților în ceea ce privește gestionarea aspectelor de interes local, inclusiv acordarea de locuințe sociale (articolul 25). În temeiul articolului 109 alineatul (2) din Real Decreto 1372/1986 (Decretul regal 1372/1986) și al articolului 79 din Legea 7/1985 (versiunea consolidată), municipalitățile au oferit BIZKAILUR, în mod gratuit sau contra unei anumite sume, bunuri necesare pentru îndeplinirea obiectivelor în materie de locuințe sociale. La data la care au fost încheiate contractele notificate (15 decembrie 2006), obiectivele în materie de locuințe sociale au fost definite într-un plan adoptat de Diputación în 2004 privind acordarea de locuințe sociale în Bizkaia în perioada 2004-2007 - Plan Foral de actuación en materia de vivienda 2004-2007 (numit în continuare „Plan Foral”). Potrivit Diputación, Plan Foral prevedea ca, în perioada 2004-2007, BIZKAILUR să livreze un număr total de 3 000 de locuințe în regim protejat.
(20)
Prin primul contract - desemnat ca „măsura 1” în decizia de inițiere a procedurii de investigare și numit în continuare „contractul pentru teren”- Diputación și BIZKAILUR s-au angajat ca aceasta din urmă să achiziționeze și să adapteze pentru uz industrial un teren de 101 430 m2 (81 600 m2 pentru instalația industrială, 5 300 m2 pentru birouri și 14 300 m2 pentru anexe industriale) în zona industrială Montealegre din Alonsotegi, în termen de 24 de luni de la data semnării contractului [partea a doua, articolul 1 punctul (ii) din contract]. BIZKAILUR urma să cedeze dreptul de proprietate asupra terenului adaptat către Habidite, în termen de 12 luni de la data semnării contractului [partea a doua, articolul 1 punctul (iii) din contract], „fără taxe, cheltuieli sau contribuții”, contra unei sume egale cu „costurile efective suportate de BIZKAILUR pentru achiziționarea acestuia” [partea a doua, articolul 1 punctul (vi) din contract]. Această sumă urma să fie plătită de Habidite în termen de 7 ani de la data cedării dreptului de proprietate, în 4 rate egale (fiecare reprezentând 25 % din sumă), la sfârșitul celui de al patrulea, al cincilea, al șaselea și, respectiv, al șaptelea an [partea a doua, articolul 1 punctul (vii) din contract].
(21)
Prin cel de al doilea contract - desemnat ca „măsura 2” în decizia de inițiere a procedurii de investigare și numit în continuare „contractul pentru locuințe”- Diputación urma să achiziționeze de la Habidite, direct sau prin intermediul BIZKAILUR, un număr total de 1 500 locuințe, dintre care 750 cu o suprafață mai mică de 75 m2. Diputación sau BIZKAILUR urmau să comande cele 1 500 de locuințe în perioada mai 2007 - sfârșitul lunii iunie 2010, astfel încât toate cele 1 500 de locuințe să fie livrate până în mai 2011.
(22)
Locuințele contractate urmau să fie construite pe terenul pus la dispoziția Habidite de către BIZKAILUR și ulterior să fie vândute în regim parțial protejat (cu titlul de viviendas tasadas) direct de către Diputación sau BIZKAILUR sau chiar de către Habidite, în conformitate cu dispozițiile aplicabile privind prețul maxim [a se vedea considerentele (14)-(19)]. În cazul în care locuințele contractate urmau să fie vândute de către Diputación sau BIZKAILUR, Habidite nu ar fi dobândit drept de proprietate asupra terenului pe care urmau să fie construite locuințele. În aceste situații, sarcina sa ar fi fost exclusiv de a construi locuințele.
(23)
Contractul prevedea, de asemenea, în mod excepțional, că pentru unele dintre locuințele contractate, Habidite sau grupul AFER puteau să acționeze și ca promotori [articolul A litera (f) din contractul pentru locuințe]. În aceste situații excepționale, Habidite sau AFER urmau să primească, mai întâi, dreptul de proprietate asupra terenului necesar pentru construirea locuințelor, apoi să efectueze lucrările de construcții și, în final, să vândă locuințele în regim parțial protejat (cu titlul de viviendas tasadas). În astfel de situații, Habidite sau AFER urmau să păstreze doar prețul prevăzut pentru locuințe, astfel cum se menționează mai jos, în timp ce proporția din preț corespunzătoare terenului urma să fie transferată către Diputación și/sau BIZKAILUR.
(24)
Conform articolului A litera (e) din contractul pentru locuințe, prețul pe care Habidite urma să îl obțină pentru cele 1 500 de locuințe este după cum urmează:
(a)
pentru locuințele cu suprafața mai mare de 75 m2: 83 % din prețul aplicat de BIZKAILUR pentru suprafața de locuit, plus 100 % din prețul obținut pentru anexe (garaj, cameră pentru utilități);
(b)
pentru locuințele cu suprafața mai mică de 75 m2: 83,30 % din prețul obținut de către BIZKAILUR pentru suprafața de locuit, plus 100 % din prețul obținut pentru anexe (garaj, cameră pentru utilități etc.).
(25)
Prin urmare, BIZKAILUR ar fi păstrat procentul rămas de 17 % sau, respectiv, 16,70 % din prețul obținut pentru locuințe (cu excepția anexelor - garaj, cameră pentru utilități etc. - în cazul în care întregul preț de vânzare ar fi revenit întreprinderii Habidite).
(26)
Conform unui exemplu oferit de Diputación, pentru o locuință de 75 m2 vândută în regim parțial protejat în 2006, Habidite ar fi obținut suma de 143 060,58 EUR (83 % din 75 m2 × 1,351 EUR × 1,7), plus 28 107,6 EUR pentru anexe (100 % din 35 m2 × 472,4 EUR), din prețul total de 200 459,5 EUR la care BIZKAILUR ar fi vândut locuința în regim parțial protejat (cu titlul de viviendas tasadas).
(27)
Conform articolului A litera (g) din contractul privind locuințele, în mod excepțional, o parte din cele 1 500 de locuințe contractate de la Habidite puteau fi vândute de Diputación sau BIZKAILUR la prețul pieței, Habidite obținând în acest caz aceleași proporții din prețul de vânzare, astfel cum este prevăzut la articolul A litera (e) și este menționat în considerentul (24).
(28)
Diputación și BIZKAILUR nu au organizat o licitație publică înainte de a încheia contractul pentru locuințe cu Habidite.
(29)
Ulterior, proiectul Habidite a fost abandonat de facto. Potrivit afirmațiilor Diputación, principalul motiv ar fi fost faptul că BIZKAILUR s-a confruntat cu costuri mai mari decât cele estimate inițial pentru achiziționarea și adaptarea pentru uz industrial a terenului pe care urma să se construiască fabrica Habidite.
(30)
Diputación a făcut cunoscut (16) faptul că, în perioada mai 2007-aprilie 2008, BIZKAILUR cumpărase 205 487,73 m2 de teren pentru proiect, la prețul de 4,7 milioane EUR. Potrivit Diputación, era necesar să se achiziționeze o suprafață suplimentară de 95 000 m2, cu un cost estimat de 2,6 milioane EUR. În ceea ce privește costurile necesare pentru adaptarea terenului pentru uz industrial, acestea au fost estimate în martie 2009 la 28,5 milioane EUR.
(31)
Dreptul de proprietate asupra terenului care fusese achiziționat deja de către BIZKAILUR în vederea proiectului nu a fost transferat către Habidite.
III. DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII DE INVESTIGARE
(32)
În decizia de inițierea a procedurii de investigare din 2 decembrie 2009 (17), Comisia a considerat că atât contractul pentru teren, cât și contractul pentru locuințe par să implice ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În plus, ajutorul de stat respectiv nu pare să fie compatibil cu tratatul, neîncadrându-se în niciuna dintre normele relevante privind ajutoarele de stat.
(33)
În ceea ce privește contractul pentru teren, concluzia preliminară a Comisiei a fost că rambursarea de către beneficiar a costului de achiziție și adaptare a terenului este similară cu un împrumut fără dobândă, acest lucru reprezentând pentru Habidite un avantaj pe care n-ar fi putut să îl obțină pe piață.
(34)
În ceea ce privește contractul pentru locuințe, în decizia de inițiere a procedurii de investigare se remarcă faptul că prețul pe care BIZKAILUR urma să îl plătească pentru cele 1 500 de locuințe nu pare a fi prețul practicat pe piață. Beneficiarul estimase în planul său de afaceri că prețul mediu obținut de la BIZKAILUR ar fi fost de 2 012,19 EUR/m2, în timp ce prețul mediu estimat a fi obținut pe piață ar fi fost de 1 762,6 EUR/m2.
(35)
Comisia a constatat, de asemenea, diverse alte elemente care arată că Habidite a beneficiat de un avantaj, având în vedere hotărârea Curții în cauza P&O Ferries (18): (a) contractul pentru locuințe nu a fost încheiat în urma unei licitații publice; (b) necesitatea construirii de locuințe sociale nu a fost nici susținută, nici demonstrată de către Diputación Foral de Bizkaia și BIZKAILUR și (c) contractul pentru locuințe permitea ca o parte din cele 1 500 de locuințe achiziționate de la Habidite să fie vândute pe piață. Se menționează, de asemenea, că achiziționarea unei părți semnificative din producția noii fabrici în primii săi ani de funcționare reducea riscurile asociate în mod obișnuit cu un nou proiect de investiții. În ceea ce privește criteriul utilizării resurselor de stat și al imputabilității statului, decizia a arătat, din perspectiva potențialului ajutor de stat implicat în ambele contracte, că BIZKAILUR este o întreprindere deținută și controlată integral de către autoritățile publice, care îndeplinește sarcini încredințate de stat. În ceea ce privește selectivitatea, s-a remarcat că, prin contracte, Habidite și grupul AFER au fost avantajate în mod exclusiv. În ceea ce privește denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale din cadrul Uniunii, s-a subliniat că Habidite își desfășoară activitatea în sectorul construcțiilor, în care concurența este foarte intensă și în care ajutorul acordat unei întreprinderi ar putea fi în detrimentul întreprinderilor din alte state membre.
(36)
În decizia de inițiere a procedurii de investigare, s-au exprimat îndoieli cu privire la compatibilitatea ajutorului potențial implicat în contractele notificate cu prevederile tratatului referitoare la criteriile de compatibilitate, stabilite în Orientările Comisiei privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (19), Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (20), precum și în Cadrul temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (21).
IV. OBSERVAȚIILE PRIMITE DIN PARTEA AUTORITĂȚILOR SPANIOLE
(37)
Autoritățile spaniole nu au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii de investigare [a se vedea considerentul (3) de mai sus], însă au furnizat informații suplimentare ca răspuns la solicitările Comisiei în urma deciziei de inițiere a procedurii de investigare și au răspuns, de asemenea, la unele dintre argumentele invocate de Habidite. Respectivele răspunsuri și informații suplimentare sunt sintetizate în considerentele (48)-(54).
V. OBSERVAȚII PRIMITE DE LA PĂRȚI TERȚE
(38)
Astfel cum se menționează în considerentele (3) și (6), Habidite a prezentat observații privind decizia de inițiere a procedurii de investigare la 9 aprilie 2010 și a trimis informații suplimentare și observații la 27 iulie 2010, 6 aprilie 2011 și 7 iulie 2011. În comunicările acesteia, Habidite a indicat fapte relevante, care nu erau cunoscute de către Comisie la data emiterii deciziei de inițiere a procedurii de investigare, și a adus argumente pentru a contesta existența ajutorului de stat în contractele notificate. Argumentele, precum și informațiile suplimentare factuale oferite de Habidite sunt sintetizate în considerentele (39)-(47).
(39)
În primul rând, Habidite a declarat că, la data semnării contractelor pentru teren și pentru locuințe (15 decembrie 2006), s-a încheiat un al treilea contract. Prin acesta din urmă (numit în continuare „contractul privind ajutorul pentru formare”), Diputación se angaja să ofere întreprinderii Habidite ajutor pentru formarea celor 1 100 de noi angajați ai fabricii Habidite. În special, Diputación se angaja să suporte cheltuielile de formare a celor 1 100 de angajați, în timp ce Habidite, la rândul său, se angaja să mențină cele 1 100 de noi locuri de muncă timp de cel puțin 5 ani. Contractul privind ajutorul pentru formare a fost suspendat de facto, de asemenea, din cauza eșecului proiectului Habidite [a se vedea considerentele (29)-(31)].
(40)
În al doilea rând, Habidite a furnizat documente care arată că proiectul Habidite a primit, prin Decizia guvernului basc (Gobierno Vasco) din 30 decembrie 2008, ajutoare regionale în cuantum de 6 milioane EUR, în aplicarea schemei de ajutor regional privind exceptarea pe categorii XR 175/2007 (22).
(41)
În al treilea rând, Habidite a afirmat că, în urma suspendării proiectului Habidite, a înaintat plângeri administrative, prin scrisorile din 6 februarie 2009 și 17 septembrie 2009, privind nerespectarea de către Diputación și BIZKAILUR a obligațiilor asumate în cele trei contracte. Habidite a declarat, de asemenea, că intenționează să introducă o acțiune în justiție la instanța spaniolă competentă.
(42)
Potrivit afirmațiilor întreprinderii Habidite, contractele pentru teren și locuințe nu îndeplinesc criteriile cumulative pentru existența ajutorului de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(43)
În ceea ce privește elementele ajutorului de stat, pe lângă cel al existenței unui avantaj, Habidite a prezentat următoarele argumente, comune pentru ambele contracte notificate:
(a)
cele două contracte nu implică transferul resurselor de stat deoarece nu determină o pierdere a resurselor publice, dat fiind faptul că este vorba despre tranzacții pe piață în condiții obiective (conform hotărârii Curții în cauza PreussenElektra (23));
(b)
nu trebuie să se presupună că criteriul selectivității este îndeplinit de către contractul pentru locuințe numai pentru că nu s-a organizat o licitație publică înainte de încheierea contractului. În temeiul Real Decreto Legislativo No 781/1986 de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las disposiciones legales vigentes en materia de Régimen Local (24) și al articolului 31 din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind achizițiile publice (25), astfel de contracte pot fi încheiate, de asemenea, în mod direct, fără organizarea unei licitații publice, atunci când acest lucru este justificat de natura tehnică a proiectului sau de necesitatea protejării drepturilor de exclusivitate;
(c)
caracterul unic al modulelor prefabricate Habidite, din punctul de vedere al caracteristicilor produsului și al tehnologiei de asamblare, exclude posibilitatea denaturării concurenței sau a unui efect negativ asupra schimburilor comerciale între statele membre. În cauzele N-09084 Ristretto Group/Williams Scottsman și N-04059 TDR Capital/Agelco, autoritatea spaniolă de concurență a definit piața relevantă ca fiind „producerea, vânzarea și închirierea de locuințe modulare”. Conform acestei definiții, unicitatea modulelor Habidite implică faptul că aceasta nu are concurenți direcți care ar putea fi afectați de cele două contracte. În plus, în decizia Comisiei privind cauza M2473 Finnforest/Moelven Industrier (26) s-a stabilit că piața pentru clădirile modulare are caracter local sau regional deoarece costurile de transport exclud posibilitatea concurenței la distanțe mari. În orice caz, prețurile stabilite de Habidite erau foarte competitive, având în vedere caracteristicile tehnologice ale produsului.
(44)
Habidite a prezentat, de asemenea, argumente detaliate specifice pentru a contesta faptul că vreunul dintre contractele notificate i-ar fi conferit un avantaj.
(45)
În ceea ce privește contractul pentru locuințe, Habidite susține, în esență, că nu ar fi beneficiat de niciun avantaj deoarece prețurile de vânzare stipulate nu erau mai mari, ci mai mici decât prețurile practicate pe piață. Mai precis:
(a)
prețurile care urmau să fie încasate de către Habidite în cadrul contractului pentru locuințe erau, prin definiție, sub prețul pieței, având în vedere faptul că locuințele urmau să fie vândute de BIZKAILUR la prețurile reglementate, mai mici decât prețul pieței, stabilite prin lege pentru locuințele vândute în regim parțial protejat (viviendas tasadas) - a se vedea considerentele (14)-(19);
(b)
prețul mediu pe care BIZKAILUR urma să îl obțină pentru locuințele construite de Habidite, și anume 2 010,19 EUR/m2, era comparabil cu prețurile medii plătite de BIZKAILUR la acea vreme în cadrul unor contracte similare pentru construirea de locuințe care urmau să fie vândute în regim protejat și parțial protejat. De exemplu, conform informațiilor oferite de Habidite, în 2007, BIZKAILUR a plătit pentru construirea de locuințe sociale în Lemoiz - 2 277 EUR/m2, în Ziérbana - 1 964 EUR/m2, iar în Areatza - 2 021 EUR/m2. În 2007, prețul mediu al locuințelor vândute cu titlul de viviendas tasadas în patru municipalități din Bizkaia era de 1 808,69 EUR/m2 pentru locuințele cu suprafața de 84 m2 (27);
(c)
în orice caz, Habidite ar fi obținut numai 83 % și, respectiv, 83,30 % din prețul mediu de 2 010,19 EUR/m2 (pentru locuințele cu suprafața mai mică de 75 m2) în baza contractului pentru locuințe - a se vedea considerentele (24) și (25). În această privință, decizia de inițiere a procedurii de investigare menționa în mod eronat că suma de 2 010,19 EUR/m2 reprezenta prețul obținut de Habidite în temeiul contractului;
(d)
prețul mediu care urma să fie obținut de către BIZKAILUR pentru locuințele construite de Habidite era cu mult sub prețul practicat pe piață pentru locuințele echivalente vândute liber pe piață în provincia în cauză. În 2007, prețul mediu de pe piață în provincia Bizkaia era de 2 921,9 EUR/m2 (28).
(46)
În ceea ce privește contractul pentru teren, Habidite susține că nu ar fi beneficiat de niciun avantaj deoarece, după cum înțelesese, urma să ramburseze BIZKAILUR nu numai costurile concrete suportate de aceasta pentru achiziționarea și adaptarea terenului, astfel cum se stipula în contract, ci și costurile de finanțare legate de această operațiune.
(47)
În plus, Habidite contestă costurile estimate de Diputación pentru achiziționarea și adaptarea terenului. Conform contractului pentru teren, BIZKAILUR trebuia să cumpere numai 101 403 m2 de teren pentru proiect, și nu 205 000 m2, astfel cum indică Diputación. În plus, costurile corespunzătoare adaptării unui teren de 254 785 m2 pentru uz industrial, apreciate de către Diputación la 28,5 milioane EUR, erau eronate. Costurile respective păreau să corespundă, de fapt, costurilor suportate de Diputación pentru un alt proiect, și anume construirea autostrăzii Kadagua, segmentul Kastrexana Arbuio-Sodupe. Habidite susține, de asemenea, că terenul achiziționat pentru proiectul Habidite a fost utilizat în mod ilegal pentru depozitarea de deșeuri, astfel cum s-a stabilit, de asemenea, prin hotărârea unei instanțe naționale (Hotărârea nr. 148/2010 din 1 septembrie 2010 a instanței de prim grad de jurisdicție din Barakaldo).
VI. INFORMAȚII SUPLIMENTARE ȘI RĂSPUNSURI LA OBSERVAȚIILE ÎNTREPRINDERII HABIDITE, PRIMITE DIN PARTEA AUTORITĂȚILOR SPANIOLE
(48)
Ca răspuns la întrebările Comisiei, Diputación a confirmat că proiectul Habidite a fost suspendat și că obligațiile contractuale asumate față de Habidite în cadrul contractelor pentru teren și pentru locuințe nu au fost îndeplinite.
(49)
În ceea ce privește contractul privind ajutorul pentru formare [a se vedea considerentul (39) de mai sus], Diputación atrage atenția asupra faptului că angajamentul său de a oferi sprijin pentru formarea celor 1 100 de angajați ai fabricii Habidite era condiționat, conform articolului 10 din contract, de conformitatea cu legislația relevantă, ceea ce include, prin urmare, posibila notificare a Comisiei sau autorizarea în temeiul normelor aplicabile în materie de ajutor de stat. Diputación confirmă că ajutorul pentru formare nu a fost plătit.
(50)
Atunci când întreprinderii Diputación i s-a solicitat să explice relația dintre contractele notificate și ajutorul regional acordat în 2008 de către guvernul basc și dacă ambele seturi de măsuri se refereau la același proiect de investiții, Diputación nu a negat că proiectul de investiții este același, însă a indicat că acest lucru nu înseamnă neapărat că acele costuri eligibile ale investiției luate în considerare în 2008 de către guvernul regional pentru ajutorul de 6 milioane EUR erau aceleași costuri eligibile ale proiectului în starea în care se afla în 2006, atunci când au fost semnate contractele notificate. În această privință, Diputación face referire la informațiile oferite de guvernul basc și de Habidite.
(51)
În ceea ce privește rambursarea datorată de Habidite în temeiul contractului pentru teren și, în special, în ceea ce privește faptul că Habidite a declarat că a interpretat obligațiile sale de rambursare ca incluzând costurile de finanțare presupuse de cumpărarea și adaptarea terenului, Diputación face trimitere la formularea exactă din contractul pentru teren. Articolul 1 punctul (vi) din contractul pentru teren prevede următoarele: „Prețul care urmează să fie plătit de către [Habidite] este echivalentul costurilor efective suportate de BIZKAILUR SA […] pentru achiziționarea terenului descris la […]”(sublinierea noastră).
(52)
În final, conform informațiilor deținute de Diputación, Habidite și grupul AFER nu erau considerate întreprinderi aflate în dificultate în sensul punctelor 9, 10 și 11 din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea la data la care au fost încheiate cele două contracte notificate.
(53)
La rândul său, guvernul basc a oferit informații privind ajutorul regional de 6 milioane EUR acordat întreprinderii Habidite la 30 decembrie 2008, inclusiv cheltuielile eligibile care au fost luate în considerare pentru acordarea ajutorului. Categoriile de cheltuieli eligibile sunt indicate în tabelul următor:
Investiția totală (milioane EUR)
90,42
Cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare
13,71
Cheltuieli eligibile, din care:
76,71
Tehnologia informației (TI)
2,85
Teren
5,5
Clădiri
34,76
Echipament tehnic
19,14
Mașini
11,94
Alte instalații
0,737
Echipament TI
0,965
Teren și clădiri suplimentare
3,9
Total cheltuieli eligibile
72,8
Ajutor acordat
6
(54)
Ajutorul respectiv nu a fost plătit. În conformitate cu punctul 65 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (29), la 19 februarie 2009, autoritățile au înaintat Comisiei fișa de informații pentru ajutorul acordat proiectelor mari de investiții care nu trebuie notificate în cadrul unei scheme de ajutor regional autorizate (30).
VII. EVALUARE
(55)
Prezenta decizie nu se referă la (a) contractul privind ajutorul pentru formare, încheiat de Diputación și Habidite la 15 decembrie 2006 și la (b) ajutorul regional de 6 milioane EUR acordat grupului Habidite de către guvernul basc la 30 decembrie 2008, din motivele expuse în cele ce urmează.
(56)
În ceea ce privește contractul privind ajutorul pentru formare, încheiat de către Diputación și Habidite la aceeași dată cu contractele notificate [a se vedea considerentele (39) și (49)], Comisia precizează că măsura nu a fost notificată de către autoritățile spaniole și nu a fost abordată în decizia de inițiere a procedurii de investigare. Conform practicii consacrate (31), ajutorul de stat este considerat acordat în momentul în care există un angajament necondiționat și obligatoriu din punct de vedere juridic pentru plata acestuia. La articolul 10 din contractul privind ajutorul pentru formare [a se vedea considerentul (49)], se prevede că plata ajutorului pentru formare este condiționată de respectarea legislației relevante, inclusiv a normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat. Prin urmare, angajamentul de plată a ajutorului pentru formare prevăzut în contract nu poate fi considerat necondiționat la data încheierii contractului. În plus, autoritățile spaniole au confirmat că ajutorul pentru formare prevăzut în contract nu a fost plătit. În orice caz, având în vedere faptul că proiectul Habidite de la Alonsotegi nu s-a materializat, este improbabil ca ajutorul să fie plătit în viitor.
(57)
Decizia nu se referă nici la ajutorul regional de 6 milioane EUR acordat întreprinderii Habidite de către guvernul basc la 30 decembrie 2008 [a se vedea considerentele (40) și (50)]. Cu toate acestea, trebuie să se menționeze că cele două contracte notificate care fac obiectul prezentei decizii și ajutorul regional acordat în 2008 se referă la același proiect de investiții, și anume înființarea unei fabrici de module Habidite la Alonsotegi. Acest fapt nu a fost contestat în mod specific de către guvernul basc sau de către Diputación [a se vedea considerentul (50)].
(58)
În conformitate cu dispozițiile punctului 66 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (32), autoritățile spaniole trebuie să asigure respectarea dispozițiilor privind cumularea ajutorului, aplicabile ajutorului regional acordat în 2008.
(59)
În plus, trebuie reamintit faptul că, potrivit informațiilor oferite de Diputación [a se vedea considerentul (30)], achiziționarea terenului necesar pentru proiectul de investiții a început în mai 2007, cumpărându-se succesiv mai multe loturi de teren în acest scop până în aprilie 2008. Astfel, proiectul a început să fie pus în aplicare încă din mai 2007. Conform dispozițiilor punctului 38 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (33), pentru a se asigura că ajutorul regional are un efect stimulator asupra investiției, ajutorul poate fi acordat în cadrul schemelor de ajutor numai dacă beneficiarul a înaintat o cerere de ajutor și dacă autoritățile competente au confirmat ulterior, în scris, înainte de începerea lucrărilor, că proiectul îndeplinește, în principiu, condițiile de eligibilitate indicate în schemă.
(60)
Înainte de a evalua dacă a existat ajutor de stat și dacă acesta a fost compatibil cu prevederile tratatului, Comisia trebuie să stabilească rationae temporis care sunt normele aplicabile în materie de ajutor de stat.
(61)
Contractele pentru teren și pentru locuințe au fost semnate la 15 decembrie 2006, însă au fost notificate Comisiei în vederea analizei abia în aprilie 2009. Astfel cum se menționează în considerentul (56) de mai sus, conform practicii consacrate (34), ajutorul de stat este considerat acordat în momentul în care există un angajament necondiționat și obligatoriu din punct de vedere juridic pentru plata sa. În cazul celor două contracte notificate, angajamentul necondiționat și obligatoriu din punct de vedere juridic a fost asumat la 15 decembrie 2006, atunci când Diputación și BIZKAILUR au semnat cele două contracte. Prin urmare, potențialul ajutor implicat în cele două contracte este ilegal deoarece a fost acordat cu încălcarea obligației de notificare stipulate la articolul 108 alineatul (3) din tratat.
(62)
Conform jurisprudenței CELF/SIDE (35), orice notificare sau declarație de compatibilitate ulterioară nu poate anula caracterul ilegal al ajutorului acordat cu încălcarea obligației de notificare sau a clauzei de standstill. Astfel cum se stipulează în Comunicarea Comisiei privind stabilirea regulilor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (36), normele aplicabile ajutorului de stat ilegal sunt cele aflate în vigoare la data la care a fost acordat ajutorul - în acest caz, la 15 decembrie 2006. Aceste principii sunt confirmate, de asemenea, de dispozițiile punctelor 63 și 105 din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (37). Prin urmare, Comisia va lua în considerare normele în materie de ajutor de stat aflate în vigoare la 15 decembrie 2006, data la care au fost semnate cele două contracte notificate, pentru a evalua atât existența ajutorului de stat, cât și compatibilitatea acestuia.
VII.1. Existența ajutorului de stat
(63)
Pentru a stabili dacă măsurile analizate implică ajutor de stat, Comisia trebuie să evalueze dacă acestea îndeplinesc condițiile cumulative de la articolul 107 alineatul (1) din tratat, care prevede următoarele: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Aceste criterii cumulative sunt analizate în continuare, pe rând, pentru fiecare dintre cele două contracte notificate.
VII.1.1 Măsura 1: Contractul pentru teren
(64)
Unul dintre criteriile utilizate pentru a stabili dacă o anumită măsură implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat este folosirea resurselor de stat, fie prin plata din resursele de stat, fie prin pierderea de venit de către stat. În plus, conform jurisprudenței constante (38), resursele întreprinderilor publice sau private asupra cărora autoritățile publice pot să își exercite controlul, în mod direct sau indirect, sunt considerate, de asemenea, resurse de stat, deoarece se află sub control public și, prin urmare, sunt la dispoziția autorităților publice competente. Cu privire la acest aspect, Comisia face următoarele observații în considerentele (65) și (66).
(65)
În primul rând, contractul pentru teren a fost încheiat de către Diputación și BIZKAILUR, împreună. Contractul conține câteva indicații clare care arată că, în cadrul acestui contract, BIZKAILUR acționa ca „brațul” Diputación. Contractul pentru teren a fost semnat în numele Diputación și BIZKAILUR de către Diputado General (Directorul) Diputación. La punctul 2 din preambulul la contractul pentru teren se stabilește că obiectivele de politică publică ale Diputación, ca deținător în proporție de 100 % al BIZKAILUR, includ promovarea de proiecte de investiții noi și inovatoare, crearea de locuri de muncă și facilitarea accesului cetățenilor din provincia Bizkaia la locuințele sociale. Conform punctului 5 din preambulul la contractul pentru teren, contractul este încheiat pentru a îndeplini, în mod direct sau prin intermediul unor întreprinderi publice precum BIZKAILUR, obiectivele de politică economică și socială menționate la punctul 2 din preambul.
(66)
În al doilea rând, resursele care urmau să fie utilizate de către BIZKAILUR pentru îndeplinirea obligațiilor sale de a achiziționa terenul pentru construirea fabricii Habidite la Alonsotegi și de a-l adapta pentru uz industrial se aflau sub controlul Diputación. Începând cu 1999, BIZKAILUR a fost deținută și controlată în proporție de 100 % de către Diputación (39). Există următorii indicatori „organici” și „structurali”, stabiliți prin hotărârea Stardust Marine (40) , care arată dacă acțiunile BIZKAILUR în cadrul contractului pentru teren erau imputabile statului:
(a)
sfera de aplicare a acțiunilor BIZKAILUR în cadrul contractului pentru teren era definită de către Diputación;
(b)
în ceea ce privește contractul, BIZKAILUR acționa în mod explicit în numele Diputación;
(c)
caracterul specific al activităților BIZKAILUR, care urmăreau exclusiv îndeplinirea obiectivelor de politică publică, arată că această întreprindere nu este un operator obișnuit pe piață, supus concurenței în condițiile pieței.
(67)
Având în vedere indicatorii menționați în considerentele (65) și (66), criteriul utilizării resurselor de stat și al imputabilității statului este considerat îndeplinit în cazul contractului pentru teren.
(68)
Comisia a analizat termenii și condițiile pentru rambursarea sumei corespunzătoare terenului care urma să fie furnizat de către Diputación și BIZKAILUR pentru proiectul Habidite de la Alonsotegi, astfel cum se menționează în partea a doua, articolul 1 punctele (vi) și (vii) din contractul pentru teren [a se vedea, de asemenea, considerentul (20) de mai sus], și face următoarele observații în considerentele (69)-(83).
(69)
În partea a doua, la articolul 1 punctul (vi) din contractul pentru teren, se stipulează că prețul care urma să fie plătit de Habidite pentru terenul achiziționat și adaptat pentru uz industrial de către BIZKAILUR reprezenta „costul efectiv suportat de BIZKAILUR […] pentru achiziționarea terenului […]”. Habidite a declarat [a se vedea considerentul (46)] că, în viziunea sa, acesta ar fi inclus, de asemenea, costurile de finanțare. Totuși, o astfel de interpretare nu poate fi acceptată. Formularea „costurile efective suportate pentru achiziționarea terenului” este suficient de clară și nu necesită interpretări suplimentare: este vorba numai despre prețul plătit în mod real de către BIZKAILUR pentru cumpărarea terenului.
(70)
În concluzie, în primul rând, formularea exclude în mod clar costurile efective suportate de BIZKAILUR pentru adaptarea terenului pentru uz industrial.
(71)
În al doilea rând, facilitățile privind rambursarea, stipulate în partea a doua, articolul 1 punctul (vii) din contractul pentru teren (mai precis o „perioadă de grație” de patru ani și împărțirea sumei de rambursat în patru rate anuale succesive de 25 % din prețul efectiv plătit de BIZKAILUR pentru achiziționarea terenului), sunt practic echivalente cu un împrumut fără dobândă. Textul de la articolul 1 punctul (vii) din contractul pentru teren nu poate fi interpretat ca incluzând costurile de finanțare ale unui împrumut echivalent, și anume dobânda pe care ar fi trebuit să o suporte Habidite pentru un împrumut similar la un creditor de pe piață. Într-adevăr, este îndoielnic faptul că un operator privat aflat într-o situație similară cu cea a BIZKAILUR ar fi acceptat să nu solicite de la Habidite cuantumul costurilor necesare pentru adaptarea terenului și, în plus, ar fi fost de acord cu o „perioadă de grație” de patru ani pentru rambursarea prețului terenului și cu rambursarea integrală în termen de 7 ani de la data transferării dreptului de proprietate asupra terenului către Habidite, fără a percepe nicio dobândă pentru această finanțare.
(72)
Având în vedere constatările de la considerentele (69)-(71), trebuie să se concluzioneze că Habidite ar fi beneficiat, în temeiul contractului pentru teren, de un avantaj care nu ar fi putut fi obținut în condițiile normale ale pieței. Avantajul este constituit din următoarele două componente:
(a)
lipsa dobânzii pentru un împrumut egal cu suma costurilor totale suportate de BIZKAILUR pentru achiziționarea terenului prevăzut în contract - un împrumut cu durata de 7 ani, cu o perioadă de grație de 4 ani și cu o rambursare în 4 rate anuale egale (fiecare în valoare de 25 % din suma rambursată) și
(b)
costurile pe care BIZKAILUR le-ar fi suportat pentru adaptarea pentru uz industrial a unui teren cu o suprafață de cel puțin 101 403 m2 necesar pentru proiect, astfel cum se stipulează la articolul 1 punctul (ii) din contractul pentru teren (și anume, cel puțin 81 600 m2 pentru fabrică, 5 300 m2 pentru birouri și anexe și 14 300 m2 pentru uz industrial).
(73)
În ceea ce privește prima componentă, și anume lipsa dobânzii pentru rambursarea costului terenului cumpărat, Comisia estimează că acest cost ar fi reprezentat un echivalent subvenție netă (ESN) de 13,21 % din prețul plătit pentru achiziționarea terenului de către BIZKAILUR. ESN a fost calculat astfel cum este indicat în considerentele (74)-(77).
(74)
Într-o primă etapă, rata dobânzii aplicabilă unui împrumut similar a fost identificată pe baza ratei de referință aplicabile în Spania în decembrie 2006 - 4,36 %, astfel cum se indică în Comunicarea Comisiei privind rata de referință (41).
(75)
În a doua etapă, pe baza Comunicării Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de actualizare din 1997 (42) (numită în continuare „comunicarea Comisiei din 1997”, aflată în vigoare la data la care a fost încheiat contractul pentru teren), nu trebuie să se adauge niciun supliment la această rată de referință pentru a reflecta profilul Habidite în materie de risc de credit. Conform comunicării Comisiei din 1997, se considera că ratele de referință reflectau nivelul mediu al ratelor dobânzii în diferite state membre pentru împrumuturile pe termen mediu și lung (5-10 ani), cu grad de siguranță normal. Acest principiu general nu a fost modificat în mod specific prin Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (43). În lipsa unor informații directe privind nivelul de risc de credit atribuit Habidite sau grupului AFER la acea vreme, Comisia consideră că se poate presupune că, la acea dată, Habidite era considerată o întreprindere normală, cu nivel de garantare normal. Într-adevăr, atât Diputación, cât și Habidite au fost de acord că Habidite și grupul AFER nu erau considerate întreprinderi aflate în dificultate în sensul punctelor 9, 10 și 11 din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea la acea vreme [a se vedea considerentul (52) de mai sus].
(76)
În a treia etapă, echivalentul subvenție brută al ajutorului implicat în acordul de rambursare a fost adaptat pentru a lua în considerare impozitul pe profit pe care ar fi trebuit să-l plătească beneficiarul, care era de 35 % la acea dată în Spania.
(77)
Pe baza elementelor din considerentele (74)-(76), ESN rezultat pentru împrumutul subvenționat este indicat în tabelul următor:
Cuantumul împrumutului
100 %
Durata împrumutului
7 ani
Perioada de grație pentru rambursare
4 ani
Rata de referință
4,36 %
Marjă/supliment
0
Rata totală a dobânzii aplicabile
4,36 %
Echivalent subvenție brută al ajutorului
20,33 %
Impozit pe profit
35 %
Echivalent subvenție netă (după impozitare)
13,21 %
(78)
Comisia remarcă, de asemenea, că părțile nu sunt de acord asupra costului efectiv pentru achiziționarea terenului pentru proiect, care reprezintă baza la care trebuie să se aplice ESN pentru a stabili cuantumul ajutorului. Astfel cum se menționează în considerentul (30) de mai sus, Diputación susține că, până în septembrie 2009, BIZKAILUR plătise 4,7 milioane EUR pentru cumpărarea a 205 000 m2 de teren și estimează că ar fi fost necesare alte 2,6 milioane EUR pentru a achiziționa cei 95 000 m2 rămași, care ar fi fost necesari pentru proiect. Pe de altă parte, Habidite susține că nu era necesar ca BIZKAILUR să achiziționeze o suprafață atât de mare pentru proiect, având în vedere faptul că în contractul pentru teren se prevedea o suprafață totală de numai 101 403 m2 [a se vedea considerentul (47) de mai sus).
(79)
În ceea ce privește acest dezacord, Comisia remarcă, în primul rând, că, în conformitate cu formularea specifică de la articolul 1 punctul (ii) din contractul pentru teren, suprafața necesară pentru proiect ar fi trebuit să fie de „cel puțin”101 403 m2 în total. În al doilea rând, Comisia nu își poate forma o opinie informată în această privință pe baza informațiilor furnizate de către părți în cursul procedurii oficiale de investigare. Cu toate acestea, având în vedere că ajutorul prevăzut în contractul pentru teren nu a fost plătit și că nu este necesar să se dispună recuperarea, problema referitoare la prețul exact care ar fi trebuit să fie rambursat de către Habidite pentru cumpărarea terenului poate fi lăsată deschisă. În sensul prezentei decizii, este suficient să se identifice ajutorul care reiese din condițiile de rambursare stipulate în contractul pentru teren.
(80)
Ajutorul implicat este stabilit, prin urmare, la 13,21 % din costurile care trebuiau rambursate BIZKAILUR pentru achiziționarea terenului necesar pentru proiectul Habidite, conform prevederilor din partea a doua, articolul 1 punctul (ii) din contractul pentru teren. Suma stabilită astfel corespunde dobânzii pierdute de BIZKAILUR și care ar fi fost percepută de către un operator de pe piață pentru un împrumut cu durata de 7 ani, o perioadă de grație de 4 ani și cu rambursarea prin 4 rate anuale egale (fiecare reprezentând 25 % din suma rambursată). Pentru calcularea ajutorului, se pleacă de la costul efectiv care urma să fie suportat de BIZKAILUR pentru achiziționarea terenului, prevăzut în partea a doua, articolul 1 punctul (ii) din contractul pentru teren.
(81)
Observații similare sunt necesare pentru cealaltă componentă a ajutorului prevăzută în contractul pentru teren, și anume costurile pentru adaptarea terenului pentru uz industrial - care, conform contractului pentru teren, nu trebuiau să fie rambursate întreprinderii BIZKAILUR [a se vedea, în acest sens, considerentele (69) și (70)]. Nici în această privință părțile nu sunt de acord cu sumele. Potrivit Diputación, în martie 2009, costurile au fost estimate la 28,5 milioane EUR [a se vedea considerentul (30)]. Habidite, în schimb, consideră că estimarea este exagerată [a se vedea considerentul (47)], în parte deoarece BIZKAILUR a cumpărat mai mult teren decât era prevăzut pentru proiect în contractul pentru teren și în parte pentru că aceasta a utilizat o parte din terenul deja cumpărat pentru proiect în alte scopuri, de exemplu, pentru depozitarea deșeurilor.
(82)
Și în acest caz, având în vedere faptul că ajutorul nu a fost plătit și nu este necesară recuperarea acestuia, pentru prezenta decizie este suficient să se definească componenta ajutorului în contractul pentru teren: este vorba despre costurile totale pe care ar fi trebuit să le suporte BIZKAILUR în vederea adaptării terenului pentru uz industrial în scopul proiectului, conform prevederilor din partea a doua, articolul 1 punctul (iii) din contractul pentru teren, pe care Habidite nu trebuia să le ramburseze BIZKAILUR, conform clauzei din partea a doua, articolul 1 punctul (vi) din contract.
(83)
Comisia concluzionează, de asemenea, că avantajul identificat în considerentele (68)-(77), alcătuit din cele două componente descrise în considerentele (80) și (82), trebuie să fie considerat selectiv în măsura în care ar fi fost acordat, în baza contractului pentru teren, unui beneficiar specific, și anume întreprinderii Habidite și grupului AFER de care aparține aceasta.
(84)
Astfel cum se menționează în considerentul (43), Habidite susține că, prin contractele notificate, nu se denaturează concurența deoarece: (a) piața relevantă se limitează la „producerea, vânzarea și închirierea de module prefabricate” și (b) caracteristicile unice ale modulelor prefabricate Habidite implică faptul că întreprinderea nu are concurenți.
(85)
Comisia nu poate accepta argumentele prezentate de Habidite. Chiar dacă modulele prefabricate Habidite ar putea fi considerate un produs unic datorită caracteristicilor lor, în acest caz, piața relevantă a produselor trebuie să fie definită într-un sens mai larg ca fiind piața construcțiilor și vânzărilor de locuințe în general - incluzând atât locuințele vândute pe piața liberă, cât și locuințele vândute în cadrul segmentului reglementat al pieței (locuințele sociale).
(86)
Astfel cum susține Habidite însăși, prețurile locuințelor care urmau să fie vândute întreprinderii BIZKAILUR pot fi comparate cu prețurile locuințelor vândute pe piața liberă sau a celor vândute ulterior în cadrul regimului protejat sau parțial protejat. Faptul că BIZKAILUR a încheiat contracte și cu alte întreprinderi de construcții, pe lângă Habidite, pentru alte locuințe care urmau să fie vândute în regim parțial protejat dovedește că, în fapt, alte întreprinderi de construcții se aflau, la acea vreme, în concurență cu Habidite pentru furnizarea de locuințe către BIZKAILUR, care urma să le vândă în regim protejat și parțial protejat.
(87)
În plus, în planul de afaceri înaintat guvernului basc în sprijinul cererii sale de ajutor regional pentru 2008 (datată noiembrie 2008, pp. 10-12), Habidite însăși a menționat că a intrat în concurență cu constructorii de locuințe tradiționale pe câteva piețe spaniole regionale, în cadrul cărora intenționa să își vândă produsele (în special Țara Bascilor, Navarra, Cantabria, La Rioja, Madrid și Catalonia, dar și alte comunidades autónomas spaniole, într-o măsură mai mică). Conform estimărilor Habidite, cota sa de piață totală rezultată pe piața spaniolă (piața liberă, plus proiectele pentru locuințe sociale) urma să crească de la 0,4 % în 2011 la 1 % în perioada 2012-2016. De exemplu, pentru anul 2011, Habidite a estimat că numărul total de locuințe vândute pe întreaga piață spaniolă ar fi fost de aproximativ 320 000 de locuințe, din care aceasta ar fi deținut o cotă de piață de 0,4 %, cu o producție de 1 403 locuințe în 2011. În ceea ce privește în special piața din Țara Bascilor, Habidite a estimat o cotă de piață de 0,5 % în 2011 și până la 2,8 % începând din 2014, presupunând că cererea anuală totală de locuințe în regiune ar fi fost de 8 000 de locuințe în perioada 2011-2016.
(88)
Conform jurisprudenței constante, se consideră că ajutorul denaturează concurența în cazul în care acesta consolidează poziția financiară și oportunitățile întreprinderii beneficiare față de concurenții care nu primesc ajutor (44). Având în vedere acest principiu și observațiile anterioare, concluzia care se impune este că ajutorul acordat Habidite și grupului AFER prin intermediul contractului pentru teren ar fi denaturat concurența, deoarece ar fi permis întreprinderii Habidite să micșoreze costurile investiției care, în mod obișnuit, sunt suportate de întreprinderea în cauză și, prin urmare, să beneficieze de un avantaj concurențial față de concurenții reali și potențiali.
(89)
Astfel cum se menționează în considerentele (84)-(87), nu poate fi acceptat argumentul adus de Habidite potrivit căruia piața geografică relevantă pentru locuințele prefabricate este cea locală sau regională, din cauza costurilor legate de transportul modulelor prefabricate. Având în vedere faptul că Țara Bascilor se află în vecinătatea altor state membre și a mării, costurile suplimentare aferente transportului nu ar fi decisive, probabil, pentru eliminarea potențialilor concurenți ai Habidite în această comunidad autónoma. În mod similar, costurile de transport nu reprezintă neapărat un obstacol care ar putea împiedica Habidite să intre în concurență cu alți constructori de locuințe în statele membre aflate în apropiere.
(90)
Conform jurisprudenței invocate, de asemenea, în considerentul (88), atunci când ajutorul de stat consolidează poziția financiară a unei întreprinderi față de alte întreprinderi cu care intră în concurență în comerțul din cadrul Uniunii, acesta este afectat de ajutorul acordat. Uneori, ajutorul poate afecta comerțul din cadrul Uniunii chiar dacă întreprinderea beneficiară nu este implicată în activități transfrontaliere (45).
(91)
Pe baza observațiilor din considerentele (89) și (90), Comisia concluzionează că este probabil ca ajutorul implicat în contractul pentru teren să fi afectat schimburile comerciale dintre statele membre.
VII.1.2 Măsura 2: Contractul pentru locuințe
(92)
Observațiile din considerentele (64)-(67), (84)-(88) și (89)-(90) privind criteriul utilizării resurselor de stat, al imputabilității statului, al denaturării concurenței și al efectului asupra comerțului din cadrul Uniunii din definiția ajutorului de stat sunt aplicabile, de asemenea, mutatis mutandis, contractului privind locuințele. Prin urmare, se va examina numai criteriul avantajului selectiv în considerentele (93)-(96).
(93)
Astfel cum s-a explicat în considerentul (45), Habidite susține că nu a obținut niciun avantaj din contractul pentru locuințe, deoarece, în esență, prețurile pe care BIZKAILUR trebuia să le plătească pentru cele 1 500 de locuințe care urmau să fie construite de către Habidite în baza contractului erau, de fapt, sub nivelul pieței.
(94)
În special, Habidite susține, în primul rând, că cele 1 500 de locuințe pe care trebuia să le construiască în baza contractului ar fi fost vândute de BIZKAILUR în regim parțial protejat (cu titlul de viviendas tasadas) la un preț maxim limitat de legislația regională aplicabilă la o sumă de 1,7 ori mai mare decât prețul stabilit prin Ordinul guvernului basc din 1 august 2004, indexat succesiv pe baza indicelui prețurilor de consum (IPC) determinat de către Institutul Național de Statistică din Spania [a se vedea, în acest sens, considerentele (17) și (18)]. Prin urmare, prețul mediu care urma să fie obținut de către BIZKAILUR pentru cele 1 500 de locuințe era de 2 010,19 EUR/m2, mai mic decât prețul mediu al locuințelor vândute liber pe piață în provincia Bizkaia în 2007, și anume 2 921,9 EUR/m2. În plus, Habidite urma să obțină numai 83 % și, respectiv, 83,30 % (pentru cele 750 de locuințe cu suprafața mai mică de 75 m2) din suma de 2 010,19 EUR/m2, care urma să fie obținută de către BIZKAILUR însăși din vânzarea locuințelor în regim parțial protejat.
(95)
În al doilea rând, Habidite susține că prețul pe care l-ar fi obținut de la BIZKAILUR în baza contractului pentru locuințe pentru cele 1 500 de locuințe era comparabil cu prețurile obținute de alte întreprinderi de construcții care încheiaseră contracte similare cu BIZKAILUR în acea perioadă [a se vedea exemplele din considerentul (45)].
(96)
În final, Habidite a susținut, de asemenea, că, în conformitate cu Decretul legislativ 78/1986 și cu articolul 31 din Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind achizițiile publice (46), astfel de contracte pot fi încheiate, de asemenea, în mod direct, fără licitație publică, atunci când acest lucru este justificat de natura tehnică a proiectului sau pentru protejarea drepturilor de exclusivitate.
(97)
După ce a analizat informațiile și argumentele oferite de Habidite, Comisia a făcut următoarele observații, prezentate în considerentele (98)-(107).
(98)
În primul rând, trebuie să se precizeze că informațiile referitoare la prețurile medii obținute de alte întreprinderi de construcții care au încheiat contracte similare cu BIZKAILUR sunt bazate exclusiv pe datele publicate în presă. Comisia nu a primit informații directe cu privire la acest aspect de la Diputación - de exemplu, sub forma unor copii după contracte similare încheiate de BIZKAILUR cu alte întreprinderi de construcții. În orice caz, estimările de preț oferite de Habidite și Diputación se referă la anii 2006 și 2007, întrucât, conform articolului A litera (c) din contractul pentru locuințe și planului de afaceri al întreprinderii Habidite, făcut public în 2009, cele 1 500 de locuințe ar fi fost livrate către BIZKAILUR în perioada 2009-2011.
(99)
Chiar dacă s-ar accepta argumentul potrivit căruia prețurile obținute de Habidite de la BIZKAILUR pentru cele 1 500 de locuințe în baza contractului erau comparabile cu cele obținute de alte întreprinderi de construcții de la BIZKAILUR în baza unor contracte similare și erau, în orice caz, mai mici decât prețurile locuințelor echivalente de pe piața liberă, acest argument nu este suficient pentru a permite Comisiei să concluzioneze că Habidite nu a obținut niciun avantaj din contract. Astfel cum se remarcă, de asemenea, în decizia de inițiere a procedurii de investigare (47), avantajul obținut de Habidite din contract constă, în principal, în faptul că, prin contract, aceasta a asigurat vânzarea unei părți importante din producția sa inițială, reducând astfel semnificativ riscurile asociate inevitabil cu un nou proiect de investiții, riscuri care sunt, prin definiție, mai mari la lansarea unui nou produs precum modulele Habidite.
(100)
Este un fapt cunoscut că, pe piața spaniolă de construcții, concurența era la vremea aceea și este încă foarte intensă. Faptul că BIZKAILUR a contractat 1 500 de locuințe de la Habidite îi conferea acesteia din urmă un avantaj deloc nesemnificativ față de concurenții săi, chiar dacă se ia în considerare numai cererea de locuințe care urmau să fie vândute în regim protejat și parțial protejat.
(101)
Astfel cum remarcă Diputación, faptul că, în conformitate cu Plan Foral [a se vedea considerentul (19)], BIZKAILUR trebuia să furnizeze un număr total de 3 000 de locuințe care urmau să fie vândute în regim protejat în perioada 2004-2007 arată clar că numărul locuințelor contractate de la Habidite nu era neglijabil. Este adevărat că Plan Foral se referă la perioada 2004-2007, în timp ce cele 1 500 de locuințe care fac obiectul contractului dintre BIZKAILUR și Habidite ar fi trebuit să fie livrate în perioada 2009-2011 (conform planului de afaceri al întreprinderii în versiunea făcută publică în 2009). Totuși, se poate observa astfel numărul total de locuințe pe care BIZKAILUR intenționa să le vândă în regim protejat în momentul în care a fost încheiat contractul pentru locuințe.
(102)
Acest element trebuie să fie evaluat ținându-se seama de proporția reprezentată de locuințele contractate de Diputación și BIZKAILUR din producția totală estimată a întreprinderii Habidite pentru perioada relevantă. Conform planului de afaceri făcut public în 2009, Habidite a estimat că, în 2009, întreaga sa producție, reprezentând 433 de locuințe, urma să fie achiziționată exclusiv de către BIZKAILUR. În 2010, BIZKAILUR urma să achiziționeze 670 de locuințe din producția totală de 1 113 locuințe a Habidite. În 2011, BIZKAILUR urma să achiziționeze 342 de locuințe dintr-o producție totală de 3 151 locuințe. Aceasta arată că, la data încheierii contractului pentru locuințe, Habidite însăși a estimat că Diputación și BIZKAILUR urmau să cumpere o parte importantă din producția sa în primii doi ani de producție ai fabricii Habidite de la Alonsotegi (2009 și 2010). Acest fapt vine în sprijinul concluziei potrivit căreia contractul pentru locuințe reducea semnificativ riscurile inerente corespunzătoare unui nou proiect de investiții, în special atunci când acesta presupune lansarea unui nou produs pe piață (modulele Habidite).
(103)
O altă dovadă a faptului că, prin contractul în cauză, Habidite ar fi eliminat o parte semnificativă din riscurile asociate cu vânzarea produsului său pe piață rezultă din propriul plan de afaceri al Habidite (datat noiembrie 2008), înaintat în vederea obținerii de ajutor regional pentru 2008. În planul de afaceri, Habidite estima cererea totală de locuințe destinate vânzării pe piața reglementată în toată Țara Bascilor, în perioada 2011-2016, la aproximativ 8 000 de locuințe pe an. Tot aici, Habidite menționa că intenția sa era de a vinde în mod prioritar în segmentul reglementat al pieței (locuințe sociale), atât în Țara Bascilor, cât și în alte regiuni ale Spaniei. Mai precis, Habidite anticipa că, în 2011, urma să vândă un număr total de 289 locuințe pe piața reglementată din Spania din producția totală de 1 403 locuințe din acel an. Acest fapt arată că, după încetarea contractului pentru locuințe (cele 1 500 de locuințe contractate de Diputación și BIZKAILUR urmau să fie livrate până în mai 2011, cel mai târziu), proporția de locuințe pe care Habidite spera să o vândă pe piața reglementată din producția sa anuală totală (mai precis, 289 de locuințe dintr-o producție totală de 1 403 locuințe) era mult mai mică decât aceeași proporție din primii trei ani de funcționare a fabricii Habidite de la Alonsotegi, perioadă acoperită de contractul pentru locuințe.
(104)
Un alt aspect relevant este cererea efectivă de locuințe sociale în provincia Bizkaia la care răspundea BIZKAILUR prin contractul pentru locuințe. Nici Diputación, nici Habidite nu au adus dovezi specifice privind cererea efectivă de locuințe sociale care urma să fie acoperită de BIZKAILUR prin intermediul contractului pentru locuințe încheiat cu Habidite în termenii dați. După cum s-a precizat deja în considerentul (98), cele 1 500 de locuințe prevăzute în contract urmau să fie livrate în perioada 2009-2011. În plus, Diputación nu a susținut că acest contract a fost încheiat pentru a oferi un serviciu de interes economic general, precum locuințele sociale. Trebuie remarcat, de asemenea, că acest contract pentru locuințe nu a fost încheiat în urma unei licitații publice - chiar dacă, potrivit informațiilor furnizate de Habidite însăși în contextul trimiterilor la contractele similare încheiate de BIZKAILUR cu alte întreprinderi de construcții, se pare că BIZKAILUR ar fi trebuit să supună un astfel de contract procedurii de ofertare.
(105)
Din această perspectivă, argumentul adus de Habidite [a se vedea considerentul (96)], potrivit căruia natura tehnică specială a proiectului a permis contractarea directă, fără organizarea unei licitații publice, nu poate fi acceptat. În primul rând, normele invocate de Habidite nu se referă la astfel de situații, în care natura specială a proiectului constă în introducerea unui nou produs pe piață. Obiectul contractului pentru locuințe era cumpărarea unor locuințe care urmau să fie vândute ulterior în regim parțial protejat persoanelor defavorizate. Tehnologia utilizată pentru construirea unor astfel de locuințe este irelevantă, iar locuințele construite cu ajutorul modulelor prefabricate erau în concurență directă cu locuințele construite prin metode tradiționale. În al doilea rând, într-un raport din ianuarie 2009 (48), Tribunal Vasco de Cuentas Públicas (Curtea de Conturi bască) își exprima îndoielile cu privire la legalitatea contractelor pentru teren și pentru locuințe, în contextul în care atrăgea atenția asupra contractelor publice încheiate cu încălcarea principiului transparenței și al concurenței între ofertanți.
(106)
Conform hotărârii P&O Ferries (49) , simplul fapt că o autoritate publică cumpără bunuri în condițiile de preț ale pieței nu este suficient pentru a conduce la concluzia că tranzacția este efectuată în condiții obiective dacă nu există o necesitate reală a bunurilor respective, în special în cazul în care bunurile au fost contractate fără organizarea unei licitații publice. În situația de față, lipsa informațiilor care să arate existența unei necesități reale ca BIZKAILUR să vândă cele 1 500 de locuințe contractate în regim parțial protejat în perioada 2009-2011, împreună cu absența unei licitații publice, sunt elemente care arată că tranzacția nu a fost încheiată în termenii pieței.
(107)
Având în vedere observațiile prezentate în considerentele (97)-(106), Comisia adoptă concluzia potrivit căreia contractul pentru locuințe nu poate fi considerat o operațiune normală pe piață. Dimpotrivă, contractul oferă, în fapt, un avantaj întreprinderii Habidite și grupului AFER, eliminând riscul asociat cu vânzarea produselor sale în condițiile pieței, în concurență directă cu alte întreprinderi de construcții. Ajutorul este reprezentat în acest caz de profitul care ar fi fost obținut de Habidite din vânzarea celor 1 500 de locuințe către Diputación și BIZKAILUR în baza contractului pentru locuințe, reprezentând diferența dintre prețul care urma să fie obținut de la BIZKAILUR pentru vânzarea celor 1 500 de locuințe în condițiile de preț prevăzute la articolul A litera (e) din contractul pentru locuințe și costurile de producție ale Habidite pentru cele 1 500 de locuințe. Avantajul este selectiv, fiind acordat în mod specific întreprinderii Habidite și grupului AFER în cadrul contractului pentru locuințe.
VII.1.3 Concluzii preliminare
(108)
În temeiul considerentelor (64)-(90) și (92)-(106), fără a aduce atingere eventualelor constatări suplimentare privind compatibilitatea cu legislația UE în domeniul achizițiilor publice, concluzia care se impune este că atât contractul pentru teren, cât și contractul pentru locuințe implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(109)
În ceea ce privește contractul pentru teren, ajutorul de stat implicat are două componente:
(a)
dobânda nepercepută pentru un împrumut egal cu costurile suportate de BIZKAILUR pentru achiziționarea terenului destinat proiectului Habidite, care ar fi fost acordat fără dobândă pe o perioadă de 7 ani, cu o perioadă de grație de 4 ani. Dobânda pierdută reprezintă un echivalent subvenție netă de 13,41 % din costurile de achiziționare a terenului, suportate de BIZKAILUR, în conformitate cu prevederile din partea a doua, articolul 1 punctul (ii) din contractul pentru teren;
(b)
costurile totale pe care BIZKAILUR le-ar fi suportat în vederea adaptării pentru uz industrial a terenului în cauză, cu suprafața totală de cel puțin 101 430 m2, în conformitate cu prevederile din partea a doua, articolul 1 punctul (iii) din contractul pentru teren.
(110)
În ceea ce privește contractul pentru locuințe, ajutorul este reprezentat de profitul care ar fi fost obținut de Habidite din vânzarea celor 1 500 de locuințe în baza contractului, reprezentând diferența dintre prețul prevăzut la articolul A litera (e) din contractul pentru locuințe pentru cele 1 500 de locuințe și costurile de producție suportate de Habidite pentru construirea celor 1 500 de locuințe.
VII.2. Compatibilitatea ajutorului
(111)
În decizia de inițiere a procedurii de investigare din 2 decembrie 2009, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea ajutorului implicat în contractele pentru teren și pentru locuințe cu prevederile tratatului, în conformitate cu normele relevante aplicabile la data evaluării, în special Cadrul temporar inițial (50), Liniile directoare din 2004 privind salvarea și restructurarea, Orientările comunitare privind ajutoarele de stat regionale pentru perioada 2007-2013 (51) și Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare din 2008 (52).
(112)
Cu toate acestea, astfel cum se indică în considerentele (60)-(62), ajutorul implicat în contractele pentru teren și pentru locuințe a fost acordat în mod ilegal (înainte de notificarea Comisiei) la 15 decembrie 2006. Prin urmare, compatibilitatea sa trebuie să fie evaluată pe baza normelor în materie de ajutor de stat aflate în vigoare în momentul acordării ajutorului.
(113)
Din această perspectivă temporală, compatibilitatea ajutorului acordat prin contractele pentru teren și pentru locuințe nu poate fi analizată pe baza normelor speciale legate de criză, care au fost adoptate și au intrat în vigoare ulterior.
(114)
De asemenea, potrivit Diputación, Habidite și grupul AFER nu se calificau la data de 15 decembrie 2006 ca întreprinderi aflate în dificultate în sensul punctelor 9, 10 și 11 din Liniile directoare din 2004 privind salvarea și restructurarea. Prin urmare, acestea nu erau eligibile pentru a primi ajutor pentru salvare sau restructurare la data la care au fost încheiate contractele pentru teren și pentru locuințe.
(115)
Contractele pentru teren și pentru locuințe au fost încheiate la 15 decembrie 2006 pentru a susține un nou proiect de investiții în Alonsotegi, un sat situat în comarca Gran Bilbao, care era, la acel moment, regiune asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat (53). Prin urmare, trebuie să se analizeze dacă este posibil ca ajutorul acordat prin contractele pentru teren și pentru locuințe să fi fost compatibil cu prevederile tratatului, în conformitate cu normele în materie de ajutor regional aplicabile la data de 15 decembrie 2006, și anume: Orientările din 1998 privind ajutoarele de stat regionale (54) (numite în continuare „orientările din 1998”) și Cadrul multisectorial din 2002 privind ajutorul regional pentru proiecte mari de investiții (55) (numit în continuare „cadrul din 2002”) și în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.
(116)
Pentru a fi considerat compatibil cu piața internă, ajutorul regional pentru investiții trebuie să respecte o serie de criterii standard de compatibilitate care, la data semnării contractului pentru teren (15 decembrie 2006), erau definite în orientările din 1998. În special, ajutorul trebuia să aibă potențialul de a contribui la dezvoltarea regională și de a susține un proiect inițial de investiții în cadrul căruia lucrările au început numai după ce beneficiarul ajutorului a înaintat o cerere de ajutor (efect de stimulare), proiectul de investiții trebuia să fie finanțat de către beneficiar cel puțin în proporție de 25 % și proiectul de investiții trebuia să fie menținut în regiunea asistată în care era localizat timp de cel puțin 5 ani. În plus, cheltuielile eligibile luate în considerare pentru acordarea ajutorului trebuiau să fie limitate la anumite costuri eligibile, iar ajutorul nu trebuia să se combine cu vreun alt tip de ajutor financiar, depășind astfel pragul aplicabil al ajutorului regional.
(117)
Conform punctului 2 din orientările din 1998, ajutorul regional ad hoc acordat unei singure întreprinderi sau de care beneficiază un singur sector de activitate nu era, de regulă, compatibil cu tratatul, deoarece efectele sale denaturante ar depăși, în principiu, efectele pozitive asupra dezvoltării regionale. În plus, ajutorul ad hoc acordat întreprinderilor aflate în dificultate era interzis.
(118)
Ajutorul acordat în favoarea Habidite prin contractul pentru teren nu a fost notificat de către autoritățile spaniole ca ajutor acordat în cadrul unei scheme autorizate de ajutor regional. Ajutorul în cauză reprezintă, mai degrabă, o măsură ad hoc care aduce beneficii numai întreprinderii Habidite și grupului AFER, precum și, implicit, sectorului de construcții.
(119)
Cu toate acestea, tot la punctul 2 din orientările din 1998 se prevede că un astfel de ajutor ad hoc care aduce beneficii unui singur sector și unei singure întreprinderi poate să fie, în mod excepțional, declarat compatibil cu tratatul dacă se poate demonstra că acesta aduce o contribuție semnificativă la dezvoltarea regională, contribuție care depășește efectele sale de denaturare a concurenței și a comerțului din cadrul Uniunii. Deși autoritățile spaniole nu au adus argumente în acest sens, Comisia va analiza din proprie inițiativă, pe baza informațiilor pe care le deține, dacă sunt întrunite condițiile unei astfel de derogări în cazul ajutorului acordat prin contractul pentru teren.
(120)
Contractul pentru teren a urmărit în mod clar susținerea unui nou proiect de investiții, și anume noua fabrică Habidite de la Alonsotegi. La acea vreme, se estima că proiectul avea să creeze 1 100 de locuri de muncă directe în regiunea asistată și probabil, de asemenea, un număr deloc neglijabil de locuri de muncă indirecte în aceeași regiune. În plus, conform contractului paralel pentru locuințe, noul proiect de investiții ar fi contribuit, de asemenea, la îndeplinirea unor obiective de politică regională, și anume furnizarea de locuințe sociale destinate persoanelor defavorizate din provincia Bizkaia. Mai mult, nici Habidite, nici grupul AFER nu se calificau ca întreprinderi aflate în dificultate în sensul punctelor 9, 10 și 11 din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea la data la care au fost semnate contractele pentru teren și pentru locuințe [a se vedea considerentul (9)]. Prin urmare, Comisia concluzionează că, în ceea ce privește contractul pentru teren, sunt întrunite condițiile pentru derogarea prevăzută la punctul 2 ultimul alineat din orientările din 1998.
(121)
La punctul 4.4 din orientările din 1998, noțiunea de ajutor regional acoperă numai ajutorul pentru investiții inițiale, definite drept investiții în capital fix pentru înființarea unei unități noi, extinderea unei unități existente sau începerea unei activități care implică o schimbare fundamentală în procesul de producție al unei unități existente. Ajutorul acordat prin contractul pentru teren este compatibil cu această definiție, întrucât ajutorul a fost acordat pentru susținerea inițierii unui nou proiect de investiții la Alonsotegi.
(122)
Conform punctului 4.5 din orientările din 1998, ajutorul pentru investiția inițială este menit să acopere exclusiv costurile eligibile ale investiției, prin urmare, cuantumul maxim al ajutorului regional este definit ca procentaj din costurile eligibile ale investiției. Conform punctelor 4.5 și 4.6 din orientările din 1998, „costurile eligibile” ale unui nou proiect de investiții includ terenul, clădirile și instalațiile/mașinile, precum și unele categorii de imobilizări necorporale (brevete, licențe, know-how) într-o proporție de maximum 25 % din baza standard în cazul întreprinderilor mari.
(123)
Prin urmare, ar trebui să se determine, în primul rând, costurile eligibile ale proiectului Habidite de la Alonsotegi începând de la 15 decembrie 2006.
(124)
Având în vedere faptul că ajutorul implicat în contractul pentru teren nu a fost acordat ca urmare a unei cereri anterioare de ajutor, beneficiarul nu a furnizat la acea vreme informațiile relevante pentru identificarea cheltuielilor eligibile în cadrul unui nou proiect de investiții pentru acordarea ajutorului regional. Informațiile deținute de Diputación cu privire la cheltuielile eligibile au fost prezentate în considerentul (12) de mai sus, după cum urmează:
Teren
4,8 milioane EUR
Clădiri pentru uz industrial
22,5 milioane EUR
Adaptarea terenului (urbanización)
4,04 milioane EUR
Instalații
24,0 milioane EUR
Total
55,34 milioane EUR
(125)
Categoriile de cheltuieli indicate pot fi considerate, într-adevăr, „cheltuieli eligibile” în sensul punctului 4.5 din orientările din 1998. În plus, având în vedere faptul că ajutorul implicat în contractul pentru teren era direct legat de cumpărarea și adaptarea pentru uz industrial a terenului necesar pentru noul proiect de investiții, acesta îndeplinește, de asemenea, cerința prevăzută la punctul 4.5 din orientările din 1998.
(126)
La punctul 4.10 din orientările din 1998 se prevede că ajutorul pentru investiția inițială ar trebui să fie condiționat de menținerea investiției în cauză pe o perioadă minimă de 5 ani. Deși această condiție nu a fost impusă în mod specific întreprinderii Habidite în contextul contractului pentru teren, trebuie să se remarce că, în cadrul contractului paralel privind ajutorul pentru formare [descris în considerentul (39) de mai sus], care a fost încheiat, de asemenea, la 15 decembrie 2006 cu privire la același proiect de investiții, Habidite s-a angajat să mențină 1 100 de locuri de muncă pe o perioadă de cel puțin 5 ani. Prin urmare, Comisia concluzionează că prevederile de la punctul 4.10 din orientările din 1998 sunt, de asemenea, îndeplinite.
(127)
În lipsa informațiilor privind costurile estimate referitoare la retribuțiile celor 1 100 de angajați ai fabricii Habidite de la Alonsotegi, Comisia nu poate evalua în mod pertinent compatibilitatea potențială a ajutorului acordat prin contractul pentru teren cu prevederile de la punctele 4.11-4.17 din orientările din 1998 privind crearea de locuri de muncă. Totuși, dat fiind că ajutorul rezultat din contractul pentru teren era legat de achiziționarea terenului, care constituie o cheltuială eligibilă, evaluarea ajutorului în conformitate cu punctele 4.11-4.17 din orientările din 1998 nu este necesară.
(128)
Înainte de semnarea contractului pentru teren, proiectul de investiții al Habidite nu a primit niciun alt ajutor pentru investiție care ar trebui să fie luat în calcul în vederea evaluării efectelor cumulative, conform punctului 4.18 din orientările din 1998.
(129)
La punctul 4.2 din orientările din 1998 se stipulează că schemele de ajutor trebuie să prevadă înaintarea unei cereri de ajutor înainte de începerea lucrărilor în cadrul proiectului de investiții. Această condiție este menită să garanteze faptul că ajutorul regional este acordat numai dacă are efect stimulator verificabil: dacă s-au început lucrările la proiect înainte de depunerea cererii de ajutor, ajutorul regional acordat ulterior nu ar mai avea, în mod evident, un efect stimulator, întrucât proiectul ar fi fost probabil realizat chiar și în lipsa ajutorului.
(130)
Din această perspectivă, trebuie să se menționeze mai întâi că ajutorul implicat în contractul pentru teren a fost o măsură ad hoc, și nu un ajutor acordat în cadrul unei scheme autorizate. Cu toate acestea, efectul stimulator reprezintă un criteriu general de compatibilitate în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, care trebuie să fie verificat, în orice caz, cu privire la contractul pentru teren. Deși Diputación nu a susținut efectul stimulator al măsurii, Comisia ar trebui totuși să analizeze din proprie inițiativă respectarea acestei condiții esențiale de compatibilitate.
(131)
Comisia consideră că există un efect stimulator în cazul ajutorului implicat în contractul pentru teren din motivele expuse în continuare. În primul rând, deși ajutorul nu a fost notificat înainte de data acordării sale (15 decembrie 2006), lucrările în cadrul proiectului nu au început înainte de acordarea ajutorului. Într-adevăr, conform informațiilor oferite de Diputación, cumpărarea terenului necesar pentru proiect, care poate fi considerată începerea lucrărilor în cadrul proiectului de investiții, a început în mai 2007, ulterior semnării contractului pentru teren la 15 decembrie 2006. În al doilea rând, faptul că proiectul Habidite nu a continuat după suspendarea contractelor pentru teren și pentru locuințe poate fi considerat ca o dovadă a faptului că ajutorul a avut un efect stimulator: proiectul nu a fost realizat în lipsa ajutorului.
(132)
La punctul 4.2 din orientările din 1998, se solicita, de asemenea, ca beneficiarul ajutorului să aducă proiectului o contribuție financiară proprie, care să nu derive din vreun ajutor, în proporție de cel puțin 25 % din costurile eligibile. Această condiție este, în mod evident, îndeplinită în cazul ajutorului implicat în contractul pentru teren. Costurile eligibile declarate de Diputación pentru proiect se ridicau la 55 de milioane EUR; prin urmare, Habidite trebuia să furnizeze din resurse proprii minimum 25 % din această sumă, și anume cel puțin 13,75 milioane EUR. Comisia consideră că ajutorul implicat în contractul pentru teren, astfel cum a fost identificat în considerentul (109) de mai sus, nu ar fi putut să depășească 75 % din costurile eligibile, mai precis 41,25 milioane EUR, nici chiar în situația în care suma totală a ajutorului ar fi crescut semnificativ - în cazul în care s-ar fi considerat că ajutorul a constat în suma de 28,2 milioane EUR reprezentând costurile efective pentru adaptarea terenului pentru uz industrial, plus 0,98 milioane EUR (și anume, 13,41 % din totalul de 7,3 milioane EUR reprezentând costurile suportate pentru achiziționarea terenului, conform estimărilor Diputación).
(133)
În lumina observațiilor din considerentele (116)-(132), Comisia concluzionează că ajutorul acordat prin contractul pentru teren îndeplinea condițiile de compatibilitate prevăzute în orientările din 1998.
(134)
Informațiile referitoare la costurile eligibile ale investiției indicate în considerentele (12) și (124) arată, de asemenea, că proiectul de investiții al Habidite se califica în decembrie 2006 ca proiect mare de investiții în sensul Cadrului multisectorial din 2002 - costurile totale eligibile ale proiectului depășind 50 de milioane EUR. Prin urmare, compatibilitatea ajutorului implicat în contractul pentru teren trebuie să fie analizată, de asemenea, din perspectiva conformității acestuia cu condițiile prevăzute în cadrul din 2002.
(135)
Intensitatea maximă a ajutorului aplicabilă în comarca Grand Bilbao în decembrie 2006, exprimată ca echivalent subvenție netă, era de 20 %. Conform punctului 21 din cadrul din 2002 și având în vedere cheltuielile eligibile pentru proiectul Habidite începând cu anul 2006, astfel cum sunt indicate în considerentul (12), intensitatea maximă a ajutorului permisă pentru proiect ar fi trebuit diminuată astfel:
Cheltuieli eligibile
Plafonul ajustat al ajutorului
Până la 50 de milioane EUR
10 milioane EUR (20 % - plafonul regional pentru 50 de milioane EUR)
Între 50 de milioane EUR și 100 de milioane EUR
0,5 milioane EUR (10 % - jumătate din plafonul regional de 5 milioane EUR)
Partea care depășește 100 de milioane EUR
-
Total
10,5 milioane EUR
(136)
Prin urmare, ajutorul acordat prin contractul pentru teren ar fi fost compatibil numai până la suma totală de 10,5 milioane EUR și incompatibil pentru partea care depășea 10,5 milioane EUR. Într-adevăr, astfel cum se menționează în considerentele (78)-(82) și (109), cuantumul ajutorului implicat în contractul pentru teren nu poate fi determinat cu exactitate, având în vedere dezacordul privind costurile efective care ar fi trebuit suportate de către BIZKAILUR pentru îndeplinirea obligațiilor sale contractuale legate de achiziționarea și adaptarea pentru uz industrial a terenului necesar pentru construirea fabricii Habidite la Alonsotegi - un dezacord cu privire la care Comisia nu este în măsură să ia o poziție definitivă în cunoștință de cauză.
(137)
Prima componentă a ajutorului ar fi reprezentat 13,21 % din costurile efective suportate de către BIZKAILUR pentru achiziționarea terenului. Diputación susține că aceste costuri efective s-ar fi ridicat la o sumă totală de 7,3 milioane EUR, însă Habidite consideră că estimarea este excesivă. Trebuie să se menționeze, de asemenea, că, potrivit informațiilor furnizate de Diputación însăși [a se vedea considerentul (12)], costurile legate de achiziționarea terenului erau estimate, la un moment dat, la 4,8 milioane EUR. În final, costurile estimate în noiembrie 2008 pentru achiziționarea terenului, conform planului de afaceri al Habidite înaintat în cadrul cererii acesteia pentru obținerea de ajutor regional pentru 2008, erau de 5,5 milioane EUR.
(138)
În ceea ce privește cea de a doua componentă a ajutorului, și anume costurile efective totale suportate de BIZKAILUR pentru adaptarea pentru uz industrial a terenului în cauză, acestea au fost estimate de Diputación la 28,5 milioane EUR în martie 2009, însă Diputación a afirmat, de asemenea, că, la un moment dat, costurile respective erau estimate la numai 4,04 milioane EUR [a se vedea considerentul (12)].
(139)
În concluzie, pe baza informațiilor disponibile, nu se poate afirma cu certitudine că ajutorul implicat în contractul pentru teren nu ar fi depășit suma maximă permisă pentru proiect, de 10,5 milioane EUR.
(140)
Punctul 24 din cadrul din 2002 stabilește condiții suplimentare de compatibilitate pentru măsurile în care cuantumul ajutorului depășește ajutorul maxim care poate fi acordat pentru o investiție de 100 de milioane EUR în aceeași regiune asistată. În cazul de față, conform punctului 21 din cadrul din 2002, ajutorul maxim care putea fi acordat pentru o investiție de 100 de milioane EUR în comarca Gran Bilbao în decembrie 2006 era de 15 milioane EUR (sumă alcătuită din 10 milioane EUR, reprezentând 20 % din primele 50 de milioane EUR, plus 5 milioane EUR, reprezentând 10 % din următoarele 50 de milioane EUR).
(141)
Astfel cum s-a explicat deja în considerentele (78)-(82), cuantumul total al ajutorului implicat în contractul pentru teren nu poate fi determinat cu exactitate pe baza informațiilor disponibile. Cu toate acestea, Comisia nu poate exclude posibilitatea ca ajutorul să fi depășit plafonul de 15 milioane EUR. În această situație, Comisia a verificat dacă cele două condiții suplimentare pentru aprobarea unui astfel de ajutor erau îndeplinite în cazul contractului pentru teren.
(142)
Prima condiție este ca beneficiarul ajutorului să nu fi depășit 25 % din vânzările produsului în cauză înainte sau după investiție. Cea de a doua condiție se referă la capacitatea de producție creată prin proiectul de investiții, care nu trebuie să depășească 5 % din piața vizată. Conform punctului 24 din cadrul din 2002, sarcina de a dovedi că aceste condiții sunt îndeplinite revine statului membru în cauză. În cazul de față, autoritățile spaniole nu au furnizat informații care să permită Comisiei să verifice dacă vreuna dintre aceste două condiții suplimentare era îndeplinită.
(143)
Cu toate acestea, pe baza cotelor de piață estimate, indicate de Habidite în noiembrie 2008 în vederea obținerii ajutorului regional pentru 2008 [a se vedea considerentul (87)], întreprinderea și-a estimat cota pe întreaga piață spaniolă de construcții de locuințe (piața liberă și segmentul locuințelor sociale) la [0,1-1,0] % în 2011, și anume după adăugarea noii capacități de producție rezultate din proiectul de investiții și în creștere la [0,5-1,5] % începând din 2012. Dacă se ia în considerare numai piața bască, în 2011 cota de piață a Habidite pe segmentul liber al pieței de construcții ar fi fost de [0,1-1,0] % și ar fi crescut la [2,0-3,0] % începând cu 2014.
(144)
Având în vedere aceste estimări, care nu sunt infirmate de alte informații deținute de Comisie, se poate presupune că, în decembrie 2006, Habidite nu ar fi depășit cota de piață și plafoanele de capacitate stabilite la punctul 24 din cadrul din 2002 în ceea ce privește investiția susținută prin contractul pentru teren.
(145)
În concluzie, condițiile de compatibilitate prevăzute în cadrul din 2002 ar fi fost, de asemenea, îndeplinite de partea din ajutorul implicat în contractul pentru teren care nu depășește suma maximă permisă de 10,5 milioane EUR. Ajutorul care depășește acest plafon nu ar fi fost compatibil cu tratatul, deoarece nu ar fi îndeplinit condițiile de compatibilitate prevăzute în orientările din 1998 și în cadrul din 2002.
(146)
Având în vedere faptul că ajutorul nu a fost plătit și că recuperarea acestuia nu este necesară, aceste concluzii privind compatibilitatea ajutorului implicat în contractul pentru teren sunt suficiente în scopul prezentei decizii.
(147)
Comisia atrage atenția autorităților spaniole competente asupra faptului că ajutorul acordat prin contractul pentru teren trebuie să fie luat în considerare pentru a analiza conformitatea cu normele referitoare la cumularea ajutorului cu privire la ajutorul regional din 2008, acordat de guvernul basc pentru același proiect. Acest lucru este, de asemenea, necesar, având în vedere că atât ajutorul implicat în contractul pentru teren, cât și ajutorul regional din 2008 au acoperit cheltuieli eligibile legate de achiziționarea și adaptarea aceluiași teren. Trebuie să reamintim că lucrările în cadrul proiectului de investiții au început în mai 2007, în timp ce cererea pentru obținerea ajutorului regional pentru 2008 a fost depusă în 2008.
(148)
Astfel cum se arată în considerentele (93)-(107), ajutorul implicat în contractul pentru locuințe reduce riscurile asociate cu investiția inițială prin asigurarea vânzării unei părți semnificative din producția inițială a noii fabrici și, în plus, conferă întreprinderii Habidite un avantaj față de alte întreprinderi concurente deoarece Habidite a obținut, fără licitație publică, un contract pentru livrarea către autoritățile publice a unui număr de 1 500 de locuințe care urmau să fie vândute în regim parțial protejat. Ajutorul implicat în contractul pentru locuințe a fost definit ca reprezentând profitul pe care l-ar fi obținut Habidite din cumpărarea celor 1 500 de locuințe de către Diputación și BIZKAILUR, mai precis diferența dintre prețul la care aceasta din urmă ar fi vândut locuințele și costurile proprii suportate de Habidite pentru construirea locuințelor.
(149)
Conform orientărilor din 1998, ajutorul regional este legat de costurile eligibile. Deși este adevărat că punctul 4.2 din orientări nu limitează formele sub care poate fi acordat ajutorul pentru investiție, este, de asemenea, clar că din punctul 4.5 și din întregul conținut al orientărilor reiese că ajutorul pentru investiție trebuie să susțină costurile eligibile ale investiției. Conform punctului 4.5 din aceleași orientări, numai costurile pentru achiziționarea de active precum terenuri, clădiri și instalații/mașini pot fi luate în considerare pentru acordarea de ajutor regional. Conform punctului 4.6, alte costuri, precum cele pentru obținerea de brevete, licențe și know-how, pot fi, de asemenea, susținute prin acordarea de ajutor regional.
(150)
Cu toate acestea, având în vedere natura sa, ajutorul acordat prin contractul pentru locuințe nu susține astfel de cheltuieli eligibile. Mai degrabă, ajutorul este menit să reducă cheltuielile curente de funcționare ale beneficiarului. Conform punctului 4.15 din orientările din 1998, ajutorul de exploatare este, de regulă, interzis, fiind permis în mod excepțional în regiunile asistate în temeiul articolului 107 litera (a) din tratat. Însă proiectul Habidite urma să se deruleze într-o regiune asistată în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c), și nu al articolului 107 alineatul (3) litera (a) din tratat.
(151)
Prin urmare, Comisia concluzionează că ajutorul implicat în contractul pentru locuințe se califică ca ajutor de exploatare, care, conform punctului 4.15 din orientările din 1998, nu ar fi fost compatibil cu tratatul.
VIII. CONCLUZIE
(152)
Pe baza analizei efectuate mai sus în considerentele (63)-(151) și fără a aduce atingere altor constatări suplimentare privind compatibilitatea cu legislația UE în materie de achiziții publice, Comisia concluzionează că atât contractul pentru teren, cât și contractul pentru locuințe implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(153)
În ceea ce privește contractul pentru teren, ajutorul are două componente:
(a)
dobânda nepercepută pentru un împrumut egal cu costurile suportate de BIZKAILUR pentru achiziționarea terenului destinat proiectului Habidite, care ar fi fost acordat fără dobândă pe o perioadă de 7 ani, cu o perioadă de grație de 4 ani. Dobânda pierdută reprezintă un echivalent subvenție netă de 13,41 % din costurile de achiziționare a terenului, suportate de BIZKAILUR, în conformitate cu prevederile din partea a doua, articolul 1 punctul (ii) din contractul pentru teren;
(b)
costurile totale pe care BIZKAILUR le-ar fi suportat în vederea adaptării pentru uz industrial a terenului în cauză, cu suprafața totală de cel puțin 101 430 m2, în conformitate cu prevederile din partea a doua, articolul 1 punctul (iii) din contractul pentru teren.
(154)
În ceea ce privește contractul pentru locuințe, ajutorul constă în profitul pe care l-ar fi obținut Habidite și grupul AFER din vânzarea celor 1 500 de locuințe contractate de Diputación și BIZKAILUR, reprezentând diferența dintre prețul la care aceasta din urmă ar fi vândut locuințele conform prevederilor contractului pentru locuințe și costurile suportate de Habidite pentru construirea locuințelor.
(155)
Informațiile disponibile nu permit cuantificarea exactă a ajutorului acordat prin contractele pentru teren și pentru locuințe. Totuși, cuantificarea ajutorului nu este necesară în scopul prezentei decizii: ajutorul nu a fost plătit și, prin urmare, nu trebuie să fie recuperat.
(156)
Se subliniază, de asemenea, că atât contractul pentru teren, cât și contractul pentru locuințe implică ajutor ilegal. Ajutorul implicat în ambele contracte a fost acordat la 15 decembrie 2006, cu încălcarea obligației de notificare prealabilă prevăzută în tratat. În lumina hotărârii CELF/SIDE (56) , notificarea ulterioară a celor două contracte și identificarea compatibilității parțiale a ajutorului implicat în contractul pentru teren până la suma permisă de 10,5 milioane EUR nu înlătură caracterul ilegal al ajutorului. Comisia solicită autorităților spaniole competente să extragă toate consecințele legale necesare din caracterul ilegal al ajutorului implicat în contractele pentru teren și pentru locuințe.
(157)
Ajutorul acordat prin contractul pentru teren este compatibil cu tratatul în temeiul orientărilor din 1998 și al cadrului din 2002 până la suma permisă de 10,5 milioane EUR. Partea din ajutorul acordat prin contractul pentru teren care depășește această sumă permisă este incompatibilă cu tratatul.
(158)
Ajutorul acordat prin contractul pentru locuințe constituie ajutor de exploatare, care este integral incompatibil cu tratatul, conform punctului 4.15 din orientările din 1998.
(159)
Constatările din prezenta decizie cu privire la existența ajutorului în contractul pentru teren sunt relevante pentru ajutorul regional pentru 2008, acordat aceluiași proiect de investiții de către guvernul basc. Trebuie să se precizeze că lucrările în cadrul proiectului de investiții au început în mai 2007, deci înainte de depunerea cererii de obținere a ajutorului regional pentru 2008.
(160)
Beneficiarii ajutorului acordat prin contractele pentru teren și pentru locuințe sunt Habidite Technologies País Vasco S.A. și grupul AFER, ambele fiind părți contractante în cadrul contractelor pentru teren și pentru locuințe și fiind legate în sensul articolului 3 alineatul (2) și al articolului 3 alineatul (3) din anexa la Recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definiția microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (57).
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Cele două contracte notificate de către Regatul Spaniei la 15 aprilie 2009, încheiate la 15 decembrie 2006 între Diputación Foral de Bizkaia și BIZKAILUR S.A., pe de o parte, și Habidite Technologies País Vasco S.A. și grupul AFER, de cealaltă parte, implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
Articolul 2
Ajutorul implicat în contractele notificate este ilegal deoarece a fost acordat cu încălcarea obligației de notificare prealabilă prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din tratat.
Articolul 3
Ajutorul implicat în contractul pentru teren cuprinde:
(a)
dobânda nepercepută de către Diputación și BIZKAILUR pentru un împrumut egal cu costurile efective legate de achiziționarea terenului, care urma să fie rambursat după o perioadă de grație de 4 ani în patru rate anuale egale cu 25 % fiecare, fără dobândă. Echivalentul subvenție netă al unui astfel de împrumut fără dobândă ar fi fost de 13,41 % din costurile efective suportate de BIZKAILUR pentru achiziționarea terenului destinat acestui proiect, în conformitate cu prevederile din partea a doua, articolul 1 punctul (ii) din contractul pentru teren;
(b)
costurile efective totale pe care BIZKAILUR le-ar fi suportat în vederea adaptării pentru uz industrial a terenului achiziționat pentru acest proiect, cu suprafața totală de cel puțin 101 430 m2, în conformitate cu prevederile din partea a doua, articolul 1 punctul (iii) din contractul pentru teren.
Articolul 4
Ajutorul implicat în contractul pentru locuințe este reprezentat de profitul care ar fi fost obținut de Habidite și de grupul AFER din vânzarea celor 1 500 de locuințe comandate de Diputación Foral de Bizkaia și BIZKAILUR S.A. în baza contractului. Profitul reprezintă diferența dintre prețul obținut de Habidite de la BIZKAILUR conform articolului A litera (e) din contract și costurile suportate de Habidite pentru construirea celor 1 500 de locuințe.
Articolul 5
Ajutorul implicat în contractul pentru teren este compatibil cu tratatul, conform Orientărilor din 1998 privind ajutoarele de stat regionale și Cadrului multisectorial din 2002 privind ajutorul regional acordat proiectelor mari de investiții, până la suma permisă de 10,5 milioane EUR. Ajutorul care depășește acest plafon este incompatibil cu tratatul.
Articolul 6
Ajutorul implicat în contractul pentru locuințe este incompatibil cu tratatul conform punctului 4.15 din Orientările din 1998 privind ajutoarele de stat regionale, întrucât constituie ajutor de exploatare.
Articolul 7
Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.
Adoptată la Bruxelles, 27 iunie 2012.