PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 349/2012 AL CONSILIULUI
din 16 aprilie 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”), după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Anchetele precedente și măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 130/2006 (2) („regulamentul inițial”), Consiliul a impus o taxă antidumping definitivă de 0 % până la 34,9 % la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză („China”). Se reamintește faptul că nivelul taxei antidumping definitive impuse în cazul acidului tartric produs de producătorul-exportator chinez Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd („Hangzhou Bioking”) a fost de 0 %, în timp ce pentru alți producători-exportatori chinezi s-a situat între 4,7 % și 34,9 %.
(2)
La 22 februarie 2008, în urma unei reexaminări lansate în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 (3), a modificat domeniul de aplicare al măsurilor menționate anterior.
(3)
La 16 aprilie 2012, în urma unei reexaminări a măsurilor existente cu privire la Hangzhou Bioking inițiate pe baza articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1515/2001, în lumina raportului Organului de apel al OMC, intitulat „Mexic - Măsuri antidumping definitive privind carnea de vită și orezul” (4), care precizează, la punctele 305 și 306, că un producător-exportator despre care s-a constatat, în ancheta inițială, că nu practica dumpingul, trebuie să fie exclus din domeniul de aplicare al măsurii definitive impuse în urma acestei anchete și nu poate fi supus unei reexaminării administrative sau unei reexaminări efectuate în urma modificării circumstanțelor, Consiliul, prin Regulamentul (UE) nr. 332/2012 (5) a modificat măsurile referitoare la Hangzhou Bioking.
(4)
Ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial va fi denumită în continuare „ancheta inițială”.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(5)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (6) a măsurilor antidumping în vigoare, Comisia a primit, la 27 octombrie 2009, o cerere de deschidere a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor respective, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de următorii producători (denumiți în continuare „solicitanții”): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. și Comercial Química Sarasa SL, care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față peste 50 %, din producția totală de acid tartric din Uniune.
(6)
În cerere se afirma că expirarea măsurilor impuse asupra importurilor de acid tartric originar din China ar conduce probabil la continuarea dumpingului și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
3. Deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor
(7)
Stabilind, după consultarea Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat, la 26 ianuarie 2011, deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (7) („avizul de deschidere”).
4. Cazuri paralele
(8)
De asemenea, Comisia a anunțat la 29 iulie 2011 deschiderea unei proceduri antidumping (8) în conformitate cu articolul 5 privind importurile de acid tartric originar din China, limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking.
(9)
În aceeași zi, Comisia a anunțat deschiderea, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, a unei reexaminări intermediare parțiale (9) privind măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China, limitată la examinarea dumpingului în ceea ce privește doi producători-exportatori chinezi, și anume Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City și Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Ancheta
5.1. Perioada anchetei de reexaminare și perioada examinată
(10)
Ancheta privind continuarea dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2010 și 31 decembrie 2010 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității continuării sau repetării prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada examinată”).
5.2. Părțile vizate de anchetă
(11)
Comisia a informat în mod oficial solicitanții, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii din Uniune cunoscuți ca fiind vizați și asociațiile acestora, precum și reprezentanții țării exportatoare în cauză cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor.
(12)
Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile în scris și de a solicita o audiere în termenul menționat în avizul de deschidere.
(13)
Având în vedere numărul aparent mare de producători-exportatori din China, de importatori neafiliați din Uniune și de producători din Uniune implicați în anchetă, în avizul de deschidere s-a avut în vedere eșantionarea, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să selecteze eșantionul, părțile menționate anterior au fost invitate, în temeiul articolului 17 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la publicarea avizului de deschidere și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(14)
Având în vedere răspunsurile primite, s-a decis să se recurgă la eșantionare în ceea ce privește producătorii din Uniune. Niciun importator neafiliat din Uniune nu a cooperat la anchetă. În ceea ce privește producătorii-exportatori din China, numai doi producători-exportatori și-au manifestat dorința de a coopera la anchetă. În consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce îi privește pe producătorii-exportatori.
(15)
Șase producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și au acceptat să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la acești producători din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de patru producători din Uniune care au fost considerați ca fiind reprezentativi pentru industria din Uniune în ceea ce privește volumul vânzărilor produsului similar în Uniune. Volumul vânzărilor lor combinate a reprezentat 61 % din volumul vânzărilor pe piața Uniunii.
(16)
Au fost primite răspunsuri la chestionare din partea celor patru producători din Uniune incluși în eșantion, din partea a doi utilizatori din Uniune și a doi producători-exportatori din China. În plus, doi producători cooperanți din Uniune au furnizat datele generale solicitate în vederea examinării prejudiciului.
(17)
Exporturile realizate de Hangzhou Bioking, a cărui marjă de dumping individuală în ancheta inițială a fost egală cu zero, au fost excluse atât din examinarea dumpingului, cât și din examinarea prejudiciului, și nu au fost luate în considerare nici pentru examinarea probabilității de continuare a dumpingului și a riscului de reapariție a prejudiciului rezultat din importurile care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, analiza din prezenta reexaminare s-a bazat pe exporturile produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, denumite în prezentul regulament și „exporturile care fac obiectul măsurilor”, cu excepția exporturilor realizate de producătorul Hangzhou Bioking.
(18)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului care rezultă din acesta, precum și interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producători din Uniune:
-
Comercial Química Sarasa SL;
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.;
-
Distillerie Mazzari SpA;
-
Distillerie Bonollo SpA;
(b)
producători-exportatori din China:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
(c)
utilizatori:
-
Danisco A/S;
-
Kerry (NL) B.V.;
(d)
producător din țara analoagă:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(19)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel definit în Regulamentul (CE) nr. 150/2008, care a modificat domeniul de aplicare al măsurilor instituite prin regulamentul inițial, astfel cum s-a explicat mai sus. Produsul în cauză este acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-) cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, originar din China, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (cod TARIC 2918120090) („produsul în cauză”).
(20)
Ancheta de reexaminare a confirmat faptul că, la fel ca în ancheta inițială, produsul în cauză importat pe piața Uniunii și produsele fabricate și vândute de producătorii- exportatori pe piețele interne, precum și cele fabricate și vândute în Uniune de către industria din Uniune („produsul similar”), au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și aceleași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII DUMPINGULUI
1. Observații preliminare
(21)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă expirarea măsurilor existente ar putea duce la continuarea sau reapariția dumpingului.
(22)
După cum s-a menționat la considerentul 13, având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori implicați în această reexaminare, avizul de deschidere prevede efectuarea unei eșantionări. Din douăzeci de producători-exportatori cunoscuți, numai două societăți, ambele beneficiind de tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, s-au făcut cunoscute și au fost de acord să coopereze. Aceste două societăți realizează majoritatea importurilor produsului în cauză din China către Uniune în cursul PAR, cu excepția exporturilor realizate de către societatea Hangzhou Bioking, a cărei marjă de dumping individuală a fost egală cu zero în ancheta inițială.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
2.1. Țara analoagă
(23)
Întrucât China are o economie de tranziție și în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală pentru producătorii-exportatori care nu beneficiază de tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) trebuie să fie stabilită pe baza prețurilor sau a valorii construite într-o țară terță corespunzătoare cu economie de piață („țară analoagă”).
(24)
Ca și în ancheta inițială, în scopul stabilirii valorii normale, în avizul de deschidere a fost propusă ca țară analoagă Argentina. Părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile cu privire la această alegere.
(25)
Un consumator industrial de acid tartric a atras atenția asupra unor constrângeri legate de alegerea Argentinei ca piață analoagă, afirmând că aceasta nu ar trebui să fie unicul punct de referință pentru a stabili valoarea normală. Partea în cauză s-a referit în special la diferențele presupuse dintre China și Argentina în ceea ce privește procesele de producție, volumul limitat al producției anuale, în comparație cu producția mondială și fluctuația cursurilor de schimb valutar. Cu toate acestea, nu au fost aduse probe pentru niciunul dintre aceste argumente.
(26)
În orice caz, diferitele procese de producție din Argentina și China și impactul acestora asupra calculării costurilor și evaluării produsului în cauză au fost deja analizate cu atenție în ancheta inițială și s-a constatat că acestea nu au afectat comparabilitatea produselor, care s-au dovedit a fi similare. Dat fiind că afirmația consumatorului industrial nu a adus niciun element nou și că afirmațiile sale nu au fost motivate, argumentul este respins. Prin urmare, constatările prezentei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor confirmă constatările anchetei inițiale, și anume că diferențele existente între procesele de producție nu au avut un impact asupra comparabilității produselor.
(27)
Volumul redus al producției anuale din Argentina, comparativ cu piața mondială a acidului tartric, nu este un argument relevant pentru a evalua dacă o anumită piață este adecvată pentru a stabili valoarea normală pentru o piață analoagă. Într-adevăr, ancheta a confirmat că Argentina dispune de o piață deschisă și competitivă cu cel puțin doi operatori. Din aceste motive, argumentul este respins.
(28)
Argumentul privind existența unor fluctuații importante de schimb valutar între regiuni nu a fost susținut prin probe. În plus, în urma verificărilor la fața locului, nu s-a descoperit niciun element care să indice o denaturare a ratelor de schimb între regiuni. Din aceste motive, și acest argument este respins.
(29)
Prin urmare, ca și în ancheta inițială, s-a constatat că Argentina reprezintă o țară analoagă adecvată, pe baza căreia va fi stabilită valoarea normală.
(30)
Au fost contactate două societăți argentiniene cunoscute, însă numai una a acceptat să coopereze, să răspundă la chestionar și să se supună unei vizite de verificare. Cifrele sale au fost utilizate pentru a determina valoarea normală.
2.2. Valoarea normală
(31)
Pentru cele două societăți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, valoarea normală a fost stabilită pe baza datelor lor respective. În conformitate cu articolul 2 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă vânzările de acid tartric pe piața internă, către clienți independenți, au fost reprezentative în cursul PAR, adică dacă volumul vânzărilor produsului destinat consumului pe piața internă reprezintă cel puțin 5 % din exporturile produsului în cauză către Uniune.
(32)
În cazul unei societăți căreia i s-a acordat TEP, valoarea normală a trebuit să fie construită, dat fiind că vânzările sale interne nu au fost suficiente pentru a fi considerate reprezentative, astfel cum se explică la considerentul 31. Prin urmare, valoarea normală stabilită a fost calculată pe baza costurilor de producție ale societății, la care s-au adăugat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale („VAG”) și profitul realizat ca urmare a vânzărilor pe piața internă efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale.
(33)
Pentru cealaltă societate căreia i s-a acordat TEP, dat fiind că vânzările pe piața internă au fost reprezentative și au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite de clienți independenți din țara exportatoare.
(34)
În ceea ce privește societățile cărora nu li s-a acordat TEP în cursul anchetei inițiale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost calculată pe baza informațiilor primite de la producătorul din țara analoagă care a cooperat.
(35)
Prin urmare, vânzările pe piața internă către clienți independenți din țara analoagă au fost, de asemenea, examinate în conformitate cu criteriul definit la articolul 2 din regulamentul de bază. Comisia a putut verifica faptul că aceste vânzări au fost efectuate în cantități suficiente și în cadrul operațiunilor comerciale normale și, prin urmare, că ar putea fi folosite pentru a stabili valoarea normală pentru societățile cărora nu li s-a acordat TEP.
2.3. Prețul de export
(36)
Toate vânzările la export către Uniune ale producătorilor-exportatori care au cooperat s-au efectuat direct către clienți independenți, stabiliți în Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite.
(37)
Pentru prețurile de export ale tuturor celorlalți producători stabiliți în China, informațiile provin din statisticile privind importurile, disponibile în baza de date de la articolul 14 alineatul (6).
2.4. Comparația
(38)
Comparația dintre valoarea normală și prețul de export s-a realizat la nivel franco fabrică.
(39)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export al producătorilor exportatori care au cooperat și în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare, taxe și costuri de credit care au afectat prețurile și comparabilitatea lor.
(40)
În vederea realizării unei comparații echitabile între valoarea normală franco fabrică din țara analoagă și prețul de export, astfel cum se menționează la considerentul 37, prețurile CIF de export au fost ajustate la nivel franco fabrică, utilizând datele colectate în timpul vizitelor de verificare.
2.5. Marja de dumping
(41)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(42)
În ceea ce privește producătorii-exportatori cooperanți cărora li s-a acordat TEP în cadrul anchetei inițiale, comparația a arătat că aceste societăți au continuat practicile de dumping, chiar dacă la un nivel puțin mai mic.
(43)
Taxa reziduală calculată a arătat un nivel semnificativ de dumping, chiar mai mare decât în cursul anchetei inițiale.
3. Probabilitatea continuării dumpingului
(44)
Pe lângă analiza existenței dumpingului în cursul PAR, s-a efectuat și o examinare a probabilității de continuare a dumpingului.
(45)
În acest sens, au fost analizate următoarele elemente: volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping, capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China, atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe.
3.1. Volumul și prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping
(46)
După instituirea măsurilor definitive în ianuarie 2006, importurile din China care au făcut obiectul unui dumping au continuat să crească, de la 3 034 tone metrice („TM”) în 2007 la 3 649 TM în cursul PAR, ceea ce înseamnă o creștere cu aproximativ 20 %. În paralel, cota de piață a importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping a câștigat un procent în perioada examinată, de la 12,6 % în 2007 la 13,5 % în PAR.
(47)
În aceeași perioadă, prețurile importurilor din China care au făcut obiectul unui dumping au rămas relativ stabile, cu o creștere de 12,6 % între 2007 și 2008, urmată de o diminuare continuă în 2009 și în cursul PAR, atingând în ultima perioadă nivelul din 2007.
3.2. Capacitatea de producție și capacitatea neutilizată din China
(48)
În ceea ce privește capacitatea totală de producție de acid tartric din China, mai multe surse de informații disponibile în mod public (10) indică o capacitate de producție care depășește cu mult cererea de pe piața internă a Chinei.
(49)
Capacitatea totală de producție din China a fost evaluată la aproximativ 25 000 MT, ținând seama de informațiile colectate la fața locului în cursul anchetei și cele rezultate în urma unor studii de piață (11). Cu un consum estimat de 5 000 TM, piața chineză este mică în comparație cu capacitatea disponibilă din China.
(50)
În plus, există indicii clare care arată că, în China, capacitatea este chiar mai mare de 25 000 TM. Într-adevăr, capacitatea totală a celor doi exportatori chinezi care au cooperat a crescut cu peste 200 %, după cum reiese din comparația datelor din ancheta inițială cu datele din prezenta anchetă. Capacitatea neutilizată corespunzătoare a fost de aproximativ 20 % din capacitatea totală în cursul PAR.
(51)
În plus, informațiile extrase din cele două rapoarte menționate mai sus la considerentul 48 și informațiile disponibile în mod public arată că cel puțin doi noi producători de acid tartric și-au început activitatea în 2007.
(52)
Din aceste motive, capacitatea de producție din China este, în mod evident, disproporționată în raport cu consumul intern, ceea ce confirmă nevoia clară a producătorilor chinezi de a își întări poziția pe piețele de export.
3.3. Atractivitatea pieței Uniunii și a altor piețe terțe
(53)
Din informațiile colectate de la societățile chineze care au cooperat, nivelul prețurilor practicate față de țări terțe este în conformitate cu nivelul prețurilor care ar putea fi obținute pe piața Uniunii. Astfel cum s-a menționat mai sus, există o importantă supracapacitate de producție pe piața internă din China, ceea ce sugerează o nevoie puternică și naturală de a găsi piețe alternative pentru a absorbi acest surplus de capacitate de producție.
(54)
Reprezentând aproximativ 40 % din consumul mondial de acid tartric, piața Uniunii este cea mai mare din lume și continuă să crească, după cum s-a menționat la considerentul 60. Având în vedere informațiile colectate în cursul anchetei, este evident, de asemenea, că societățile chineze s-au arătat foarte interesate să își dezvolte prezența pe cea mai mare piață din lume și să își mențină o cotă de piață semnificativă pe piața Uniunii.
4. Constatare privind probabilitatea continuării dumpingului
(55)
Ținând cont de constatările descrise mai sus, se poate constata că dumpingul continuă să afecteze un volum semnificativ de importuri din China și că este foarte probabil ca aceste practici să continue. Având în vedere capacitatea neutilizată potențială din China, inclusiv noii producători care au apărut pe piața chineză și faptul că piața Uniunii este cea mai mare piață din lume, cu un nivel atractiv al prețurilor, se poate constata că este foarte probabil ca exportatorii chinezi să-și mărească în continuare exporturile către Uniune la prețuri de dumping, în cazul în care măsurile antidumping vor expira.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(56)
În cursul PAR, nouă producători din Uniune au fabricat produsul similar. Din acești nouă producători, șase producători au cooperat pe deplin la anchetă, au depus formulare privind eșantionarea și au solicitat să fie incluși în eșantion. S-a constatat că acești șase producători reprezintă o proporție majoră, în acest caz mai mult de 73 %, din producția totală a produsului similar în Uniune. După cum se menționează la considerentul 57 de mai jos, cei nouă producători care au furnizat datele din cererea de reexaminare sunt denumiți în continuare „industria din Uniune” în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(57)
În scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la următoarele două niveluri:
-
elementele macroeconomice (producție, capacitate, utilizarea capacității, productivitate, volumul vânzărilor, cotă de piață, creștere, locuri de muncă și amploarea marjelor de dumping și redresarea în urma efectelor dumpingului anterior) au fost analizate la nivelul întregii producții din Uniune, pe baza informațiilor colectate de la producătorii care s-au făcut cunoscuți în contextul exercițiului de eșantionare și pe baza unei estimări care a utilizat datele din cererea de reexaminare pentru ceilalți trei producători din Uniune;
-
analiza elementelor microeconomice (prețuri unitare medii, stocuri, salarii, rentabilitate, randamentul investițiilor, fluxul de numerar, capacitatea de a mobiliza capitaluri și investiții) a fost efectuată pe baza informațiilor comunicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion.
(58)
Se remarcă faptul că piața Uniunii pentru acid tartric prezintă un număr relativ mic de producători, în cea mai mare parte întreprinderi mici și mijlocii situate în Italia și Spania. Cu excepția unui producător cu sediul în Spania, care fabrică numai acid tartric, toți ceilalți producători sunt integrați vertical, având ca principală activitate producerea de alcool din drojdie de vin, un proces în urma căruia rezultă acid tartric ca produs secundar.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul de pe piața Uniunii
(59)
Consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit utilizând volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii, baza de date privind exporturile chineze și datele privind volumul importurilor pe piața Uniunii furnizate de Eurostat și, în cazul celorlalți producători din Uniune, estimări bazate pe cererea de reexaminare.
(60)
Consumul de acid tartric în Uniune a crescut între 2007 și PAR cu 11 %. Mai exact, cererea aparentă a scăzut cu 15 % din 2007 până în 2009. Cu toate acestea, în cursul PAR, consumul din Uniune a atins 29 964 tone, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă cu 26 de procente față de anul precedent. Această creștere se explică prin elasticitatea crescută a prețului acidului tartric. Într-adevăr, când prețurile sunt scăzute, cum a fost cazul în cursul PAR, acidul tartric poate fi utilizat suplimentar ca substitut pentru alte materii prime chimice cum ar fi acidul citric sau acidul malic, ceea ce duce, prin urmare, la o creștere a consumului total din Uniune.
Tabelul 1
2007
2008
2009
PAR
Consumul total la nivelul UE (tone)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indice
100
94
85
111
Sursa: răspunsurile la chestionar, baza de date privind exporturile chineze, Eurostat
2. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor originare din China
2.1. Volumul și cota de piață
(61)
Volumul total al importurilor produsului în cauză, din China în Uniune, a crescut cu 45 % în perioada examinată. El ajuns la 8 495 de tone în PAR, corespunzând unei cote de piață de 28,4 %.
(62)
Volumul importurilor, în Uniune, de acid tartric provenind de la exportatorii chinezi care au făcut obiectul măsurilor antidumping a crescut cu 20 % și a atins 3 649 de tone în PAR, ceea ce reprezintă o cotă de piață de 12,2 %, în creștere față de 11,3 % la începutul perioadei examinate. Restul importurilor, 4 846 tone, au fost realizate de un exportator chinez supus unei taxe de 0 %, a cărui cotă din totalul exporturilor chineze în Uniune a crescut, de asemenea, în cursul perioadei examinate (+ 9 procente).
Tabelul 2
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor din China care fac obiectul măsurilor (tone)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indice = 100
100
100
97
120
Cota de piață a importurilor din China care fac obiectul măsurilor
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indice = 100
100
106
113
107
2.2. Prețurile și subcotarea
(63)
Tabelul de mai jos arată evoluția prețurilor medii CIF la frontiera UE pentru importurile din China care fac obiectul măsurilor și prețurile medii de vânzare relevante, practicate de industria din Uniune.
Tabelul 3
2007
2008
2009
PAR
Prețul importurilor chineze (EUR/tonă) care fac obiectul măsurilor
1 834
2 060
1 966
1 819
Indice = 100
100
112
107
99
Sursa: Răspunsuri la chestionar, baza de date de la articolul 14 alineatul (6)
(64)
Prețurile de vânzare unitare medii pentru exporturile chineze care fac obiectul măsurilor la nivelul CIF în cursul PAR au atins 1 819 EUR/TM, ceea ce reprezintă, în cursul perioadei examinate, o creștere cu 20 %.
(65)
În ceea ce privește prețul de vânzare a acidului tartric pe piața Uniunii în cursul PAR, s-a efectuat o comparație între prețurile acidului tartric produs și vândut de industria din Uniune și cele ale importurilor din China care fac obiectul măsurilor. Prețurile de vânzare relevante ale industriei din Uniune au fost prețurile practicate față de clienții independenți, ajustate, după caz, la nivelul franco fabrică, adică prețurile după deducerea oricăror reduceri și rabaturi, fără includerea cheltuielilor de transport în Uniune. Aceste prețuri au fost comparate cu prețurile de vânzare practicate de producătorii-exportatori chinezi menționați mai sus după deducerea oricărei reduceri și ajustarea, după caz, la nivelul CIF la frontiera UE, pentru a se ține cont de costurile de vămuire și de costurile ulterioare importului. Prețul de vânzare mediu ponderat al Uniunii în cursul PAR a fost de 2 496 EUR/TM.
(66)
Comparația în funcție de tipul produsului a arătat că, în cursul PAR, importurile produsului în cauză care au făcut obiectul măsurilor, provenind din China, au fost efectuate în Uniune la prețuri care au generat o subcotare semnificativă a prețurilor practicate de industria din Uniune, și anume de 32,6 % atunci când sunt exprimate ca procent din acestea din urmă.
3. Importurile din alte țări terțe
(67)
Tabelul de mai jos arată evoluția importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate în ceea ce privește volumul și cota de piață, cât și prețul mediu al acestor importuri.
Tabelul 4
2007
2008
2009
PAR
Volumul importurilor din alte țări (tone)
590
135
156
845
Indice = 100
100
23
26
143
Cota de piață a importurilor din alte țări terțe
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indice = 100
100
24
31
129
Prețul importurilor (EUR/tonă)
2 503
2 874
2 300
2 413
Sursa: Eurostat, baza de date de la articolul 14 alineatul (6)
(68)
Volumul importurilor de acid tartric în UE din alte țări terțe a crescut în perioada examinată cu 43 % și a atins 845 tone în PAR. Prețurile acestor importuri sunt relativ mari și depășesc semnificativ prețurile respective din China, fiind doar cu puțin sub nivelul mediu al prețurilor industriei din Uniune. Cu toate acestea, se poate considera că exporturile din alte țări terțe au fost marginale, deoarece, în cursul PAR, ele au reprezentat doar o cotă de piață de 2,8 %, în ciuda creșterii lor puternice, exprimată în procente, la sfârșitul perioadei examinate.
4. Situația economică a industriei din Uniune
(69)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, au fost examinați toți factorii și indicatorii economici relevanți care au influențat situația industriei din Uniune în perioada examinată.
4.1. Observații preliminare
(70)
Având în vedere faptul că s-a recurs la eșantionare în ceea ce privește industria din Uniune, în scopul analizei prejudiciului, indicatorii de prejudiciu au fost stabiliți la două niveluri, astfel cum se menționează la considerentul 57 de mai sus.
4.2. Elemente macroeconomice
(a) Producția
(71)
Producția Uniunii a crescut cu 5 % între 2007 și PAR. Mai precis, a crescut cu 19 procente între 2009 și PAR, atingând aproximativ 30500 TM, după o scădere brutală de 14 % între 2007 și 2009. Nivelurile crescute ale producției au permis industriei din Uniune să țină sub control creșterea costurilor de producție și au avut un impact pozitiv asupra rentabilității globale a industriei din Uniune.
Tabelul 5
2007
2008
2009
PAR
Volumul producției (tone)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indice = 100
100
95
86
105
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(b) Capacitatea de producție și utilizarea capacității
(72)
Capacitatea de producție a producătorilor din Uniune a scăzut cu 2 % în cursul perioadei examinate.
(73)
Rata de utilizare a capacității a fost de 63 % în 2007 și a scăzut la 56 % în 2009, atingând 68 % în PAR. Rata de utilizare mai mică din 2009 se datorează efectelor negative ale crizei. Utilizarea totală a capacității a crescut cu 8 % în cursul perioadei examinate, ceea ce a contribuit la o diluare în continuare a costurilor fixe.
Tabelul 6
2007
2008
2009
PAR
Capacitate de producție (tone)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indice = 100
100
100
98
98
Utilizarea capacității
63 %
60 %
56 %
68 %
Indice = 100
100
95
88
108
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(c) Volumul vânzărilor
(74)
Volumul vânzărilor realizate de producătorii din Uniune către clienți independenți de pe piața Uniunii a crescut ușor cu 1 % în PAR. La început a scăzut cu 11 % între 2007 și 2008, a urmat apoi o nouă scădere de 9 % în 2009, pentru ca la sfârșitul perioadei examinate să ajungă la același nivel ca la începutul perioadei examinate, ceea ce dovedește variații semnificative în principal din cauza crizei economice din 2008 și 2009.
Tabelul 7
2007
2008
2009
PAR
Vânzări către clienți independenți din Uniune (tone)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indice = 100
100
89
82
101
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(d) Cota de piață
(75)
În cursul perioadei examinate, producătorii din Uniune au pierdut 7,3 procente din cota lor de piață, care a scăzut de la 76,1 % în 2007 la 68,8 % în cursul PAR. Această pierdere a cotei de piață reflectă faptul că, în pofida creșterii consumului, vânzările realizate de industria din Uniune nu au putut să progreseze în același ritm în perioada examinată, dar au rămas relativ stabile.
Tabelul 8
2007
2008
2009
PAR
Cota de piață a producătorilor din Uniune
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indice = 100
100
94
95
90
Sursa: răspunsurile la chestionare, cererea de reexaminare și datele Eurostat
(e) Creșterea
(76)
Între 2007 și PAR, în timp ce consumul din Uniune a crescut cu 11 %, volumul vânzărilor efectuate de industria din Uniune pe piața Uniunii a rămas stabil, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 10 %. Se constată, așadar, că producătorii din Uniune nu au putut profita deloc de creșterea pieței.
(f) Ocuparea forței de muncă
(77)
Nivelul de ocupare a forței de muncă în cadrul industriei din Uniune prezintă o scădere de 28 % între 2007 și PAR. Mai precis, numărul de persoane angajate a scăzut, în mod semnificativ, de la 320 în 2007 și 2008 la 280 în 2009 și 230 în PAR. Scăderea din 2009 reflectă eforturile de restructurare depuse de o serie de producători din UE.
Tabelul 9
2007
2008
2009
PAR
Ocuparea forței de muncă (persoane)
320
320
280
230
Indice = 100
100
100
88
72
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(g) Productivitatea
(78)
Productivitatea forței de muncă a industriei din Uniune, măsurată în producție (tone) pe salariat pe an, a crescut cu 47 % în perioada examinată. Această evoluție reflectă faptul că producția a crescut cu 5 %, în timp ce nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 28 %, ceea ce indică o eficiență sporită a industriei din Uniune. Acest fapt este evident în special în PAR, când producția a crescut, în timp ce nivelul de ocupare a forței de muncă a continuat să scadă, iar productivitatea a fost mai mare cu 48 procente decât în 2009.
Tabelul 10
2007
2008
2009
PAR
Productivitatea (tone pe angajat)
90
85
89
132
Indice = 100
100
94
99
147
Sursa: răspunsurile la chestionar și cererea de reexaminare
4.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion
(h) Factorii care influențează prețurile de vânzare
(79)
Prețurile de vânzare medii anuale practicate de producătorii incluși în eșantion pe piața Uniunii către clienți independenți au crescut cu 8 % între 2007 și 2009, dar au scăzut cu 6 % în cursul perioadei examinate, dat fiind că, în cursul PAR, prețul de vânzare mediu anual a atins 2 496 EUR/tonă, în comparație cu 2 667 EUR/tonă în 2007. Disponibilitatea tartratului de calciu, care este obținut din drojdie de vin și reprezintă 66 % din costurile totale de producție ale acidului tartric, variază în funcție de calitatea recoltei de struguri pentru vin. Prin urmare, condițiile de mediu favorabile sau nefavorabile influențează rezerva globală de tartrat de calciu, care la rândul lui are un impact asupra prețurilor de vânzare medii anuale. Trebuie remarcat faptul că 2007 și 2008 nu au fost ani buni pentru recolta de struguri pentru vin, ceea ce a dus ulterior la o creștere a costurilor materiilor prime și a prețurilor de vânzare după perioada de producție (dat fiind că este vorba de un produs sezonier, efectele se fac simțite doar după câteva luni de la recoltare). În schimb, în 2009 s-a înregistrat o recoltă bună de struguri pentru vin. Prin urmare, prețurile de vânzare medii anuale în cursul PAR au fost cu 14 % mai mici față de anul precedent.
Tabelul 11
2007
2008
2009
PAR
Prețul unitar pe piața UE (EUR/tonă)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indice = 100
100
110
108
94
Sursa: Răspunsurile la chestionar, cererea de reexaminare
(i) Amploarea marjei de dumping și redresarea în urma practicilor de dumping anterioare
(80)
Având în vedere nivelul dumpingului înregistrat în cursul prezentei anchete, nu s-a putut constata o redresare completă în urma practicilor de dumping anterioare și s-a considerat că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al importurilor la prețuri de dumping pe piața Uniunii. Trebuie amintit faptul că în ancheta inițială au fost constatate marje de dumping de 4,7 %, respectiv 10,1 % pentru cei doi producători chinezi respectivi cărora li s-a acordat TEP și care au cooperat. Marja de dumping pentru toate celelalte societăți este de 34,9 %. Mai mult, după cum se menționează la considerentul 7 de mai sus, a fost lansată o procedură antidumping limitată la un singur producător-exportator chinez, Hangzhou Bioking, care nu face obiectul măsurilor, și nu poate fi exclusă posibilitatea constatării că acest producător-exportator practică dumpingul. În plus, după cum s-a menționat mai sus la considerentele 48-54, s-a stabilit că este posibil ca dumpingul să continue, în principal ținând cont de capacitatea de producție excedentară disponibilă în China și de dimensiunea relativ redusă a pieței interne chineze. În ceea ce privește redresarea în urma importurilor provenind din China care au făcut obiectul unui dumping, este important să se reamintească faptul că, după impunerea unor măsuri definitive în ianuarie 2006, importurile din China supuse măsurilor în cauză au continuat să crească, astfel cum se menționează la considerentul 46 de mai sus. Prin urmare, nu s-a putut constata o redresare reală în urma practicilor anterioare de dumping și se consideră că industria din Uniune rămâne vulnerabilă la efectul prejudiciabil al oricăror importuri la prețuri de dumping pe piața Uniunii.
(j) Stocurile
(81)
Volumul stocurilor a rămas stabil în cursul perioadei examinate, cu o creștere modestă de 2 %. Mai precis, s-a înregistrat o creștere bruscă cu 65 % în 2008, ca o consecință directă a evoluției vânzărilor, astfel cum se menționează la considerentul 74 de mai sus. Între 2008 și PAR, volumul stocurilor a scăzut, în timp ce vânzările către clienți independenți au crescut în cursul aceleiași perioade.
Tabelul 12
2007
2008
2009
PAR
Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)
863
1 428
933
879
Indice = 100
100
165
108
102
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(k) Salariile
(82)
Costul mediu al forței de muncă a crescut cu 19 % pe parcursul perioadei examinate, în ciuda eforturilor de reducere a costurilor forței de muncă ale producătorilor incluși în eșantion, în special în ceea ce privește lucrătorii necalificați, după cum reiese din reducerea forței de muncă totale menționată la considerentul 77 de mai sus.
Tabelul 13
2007
2008
2009
PAR
Salariul mediu (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indice = 100
100
111
110
119
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(l) Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(83)
În perioada examinată, rentabilitatea vânzărilor produsului similar realizate de către producătorii incluși în eșantion către clienți independenți pe piața Uniunii, exprimată ca procent din vânzările nete, a crescut cu peste 6 procente. Mai exact, rentabilitatea producătorilor incluși în eșantion a scăzut cu 3,7 procente între 2007 și 2008 la un nivel de 7,7 %, considerat a fi inferior profitului vizat, și a crescut în 2009 și PAR până la 17,6 %.
(84)
Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a avut, în linii mari, o evoluție similară cu cea a rentabilității. A scăzut de la 36,4 % în 2007 la 21,9 % în 2008. În 2009 a crescut până la 44,4 %, iar în PAR a înregistrat o nouă creștere, atingând 142,9 %. În ansamblu, randamentul investițiilor a rămas pozitiv în cursul perioadei examinate.
Tabelul 14
2007
2008
2009
PAR
Rentabilitatea la nivelul UE (în % din vânzările nete)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indice = 100
100
67
109
153
RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indice = 100
100
60
122
393
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(m) Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(85)
Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a fost pozitiv în 2007, atingând 4,6 milioane EUR. El a scăzut la 1,8 milioane EUR în 2008 și s-a îmbunătățit semnificativ până la sfârșitul perioadei examinate, atingând un nivel de 6,8 milioane EUR în PAR. În ansamblu, fluxul de numerar a avut o evoluție pozitivă constantă în perioada examinată.
(86)
Nu există niciun indiciu că industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți pentru mobilizarea de capital, în special dat fiind că, după cum s-a menționat la considerentul 58 de mai sus, majoritatea producătorilor incluși în eșantion sunt societăți integrate.
Tabelul 15
2007
2008
2009
PAR
Fluxul de numerar (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indice = 100
100
39
100
145
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(n) Investițiile
(87)
Sumele pe care producătorii incluși în eșantion le-au investit anual pentru producerea produsului similar au scăzut cu 23 % între 2007 și PAR. Mai precis, investițiile au crescut cu 5 % între 2007 și 2008 și au înregistrat o creștere suplimentară de 32 procente în 2009. Scăderea bruscă a investițiilor, observată între 2009 și PAR (- 60 procente), poate fi explicată, parțial, prin faptul că societățile anchetate au realizat deja, în cursul perioadei examinate, principalele investiții necesare pe care le-au programat.
Tabelul 16
2007
2008
2009
PAR
Investiții nete (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indice = 100
100
105
137
77
Sursa: răspunsuri la chestionar.
5. Constatare privind situația industriei din Uniune
(88)
Analiza datelor macroeconomice indică faptul că industria din Uniune și-a sporit producția și vânzările în perioada examinată. Totuși, creșterea constatată, nesemnificativă în sine, trebuie analizată în contextul cererii crescute în perioada cuprinsă între 2007 și PAR, care a determinat reducerea cotei de piață a producătorilor din Uniune cu 7,3 procente, până la 68,8 %.
(89)
În același timp, indicatorii microeconomici relevanți arată o îmbunătățire în ceea ce privește situația economică a industriei din Uniune. Rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar au rămas pozitive în cursul PAR.
(90)
Având în vedere cele menționate anterior, se constată că industria din Uniune nu a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, absența, la nivel general, a unui prejudiciu important în cursul PAR ar trebui să fie examinată în lumina altor indicatori de prejudiciu importanți, care au evoluat negativ pe parcursul perioadei examinate, în special prețurile de vânzare, pierderea cotei de piață și ocuparea forței de muncă. Prin urmare, se consideră că industria din Uniune este încă vulnerabilă și, în unele aspecte, departe de nivelul care ar fi putut fi atins dacă s-ar fi redresat pe deplin în urma prejudiciului constatat în ancheta inițială.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Impactul volumului preconizat de importuri și efectele asupra prețurilor în cazul abrogării măsurilor
(91)
După cum s-a constatat la considerentele 48-52 de mai sus, producătorii-exportatori din China dispun de capacități neutilizate considerabile și au, în mod clar, posibilitatea de a-și mări în mod semnificativ volumul exporturilor pe piața Uniunii, inclusiv prin reorientarea exporturilor de pe alte piețe.
(92)
Prețurile CIF de export către Uniune pentru acidul tartric, practicate de exportatorii chinezi care fac în prezent obiectul măsurilor, au fost semnificativ mai mici decât prețurile practicate de industria din Uniune în cursul PAR. Subcotarea, calculată pe baza unei comparații în funcție de tipul produsului, a fost de 32,6 %.
(93)
O analiză a exporturilor chineze (12) de acid tartric către restul lumii, după PAR, arată că volumul acestora a scăzut în mod semnificativ, de la 10 862 TM în cursul PAR la 8 118 TM la sfârșitul lunii iulie 2011 (- 25 %). Această reducere cu 2 744 tone a exporturilor chineze către alte piețe ar putea crea un flux suplimentar de exporturi chineze către piața Uniunii.
(94)
Având în vedere capacitățile neutilizate existente pentru acidul tartric în China, precum și atractivitatea pieței din Uniune menționată anterior, există posibilitatea ca exportatorii chinezi să încerce să-și mărească cotele de piață în Uniune, cauzând astfel un prejudiciu important industriei din Uniune. Prin urmare, în absența unor taxe antidumping asupra importurilor de acid tartric originare din China, orice creștere a volumului importurilor din China supuse dumpingului ar exercita o presiune și mai puternică asupra prețurilor industriei din Uniune și ar cauza un prejudiciu important.
(95)
Astfel cum s-a menționat la considerentul 79 de mai sus, condițiile de mediu și cele legate de recoltă explică parțial situația financiară generală a industriei din Uniune. Se reamintește faptul că acidul tartric, utilizat, de asemenea, de către producătorii de vin, poate fi obținut fie pe baza produselor secundare rezultate din fabricarea vinului, fie, așa cum se întâmplă în cazul exportatorilor chinezi, prin sinteza chimică, pe baza unor compuși petrochimici sau derivați ai cărbunelui, precum benzenul.
(96)
Prin urmare, ar trebui remarcat, de asemenea, că nu există constrângeri semnificative privind volumele producției chineze, având în vedere că producătorii chinezi folosesc metode de producție sintetice, spre deosebire de producătorii din Uniune, care folosesc materii prime naturale, și anume drojdie de vin.
(97)
Având în vedere faptul că rentabilitatea industriei din Uniune depinde parțial de condițiile de mediu, rentabilitatea crescută obținută în cursul PAR nu poate fi considerată de durată. Într-adevăr, chiar pe parcursul perioadei examinate, industria din Uniune nu a fost întotdeauna în măsură să își atingă ținta de profit de 8 %. De asemenea, în cursul perioadei de șase luni de după încheierea PAR, rentabilitatea industriei din Uniune a scăzut deja, în mod semnificativ, la aproximativ 3 %, industria aflându-se, din nou, într-o situație vulnerabilă.
2. Constatare privind probabilitatea reapariției prejudiciului
(98)
Pe baza celor menționate anterior, s-a constatat că abrogarea măsurilor ar duce, foarte probabil, la o creștere a exporturilor originare din China în condiții de dumping, ceea ce ar exercita o presiune de scădere asupra prețurilor industriei din Uniune și o înrăutățire a situației economice a industriei din Uniune. Prin urmare, se constată că abrogarea măsurilor împotriva Chinei ar conduce, cel mai probabil, la continuarea prejudiciului pentru industria din Uniune.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(99)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente împotriva Chinei ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor implicate. Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a-și exprima punctul de vedere în temeiul articolului 21 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(100)
Trebuie reamintit faptul că, în ancheta inițială, s-a ajuns la constatarea că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(101)
Având în vedere cele menționate mai sus, s-a examinat dacă, în ciuda constatărilor privind probabilitatea reapariției unui dumping prejudiciabil, există motive convingătoare care ar putea conduce la constatarea că nu este în interesul Uniunii să se mențină măsurile împotriva importurilor originare din China.
2. Interesul industriei din Uniune și al altor producători din Uniune
(102)
Industria din Uniune s-a dovedit a fi, în general, o industrie viabilă. Acest fapt a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice constatate în perioada examinată, generată, în parte, de eforturile sale de restructurare și de măsurile în vigoare. Industria din Uniune și-a îmbunătățit în special structura costurilor, profitul și volumul producției în cursul perioadei examinate.
(103)
Se poate preconiza, în mod rezonabil, că industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma menținerii măsurilor. În cazul în care măsurile împotriva importurilor originare din China nu vor fi menținute, este probabil ca industria din Uniune să sufere în continuare prejudicii importante ca urmare a volumelor substanțiale de importuri în condiții de dumping, originare din China, ceea ce ar provoca o deteriorare gravă a situației sale financiare. Într-adevăr, există, în mod clar, probabilitatea unui dumping prejudiciabil în cantități substanțiale, la care industria din Uniune nu ar putea face față. Prin urmare, menținerea măsurilor antidumping actuale ar continua să fie avantajoasă pentru industria din Uniune.
(104)
Prin urmare, se constată că menținerea unor măsuri antidumping împotriva Chinei ar fi, în mod clar, în interesul industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor
(105)
Trebuie reamintit faptul că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. La prezenta anchetă nu a cooperat niciun comerciant/importator. Având în vedere că nu există niciun element de probă care să sugereze că măsurile în vigoare au afectat în mod considerabil importatorii, se constată că menținerea măsurilor nu va afecta în mod semnificativ importatorii din Uniune.
4. Interesul utilizatorilor
(106)
Acidul tartric este utilizat, în principal, în industria vinului și în industria alimentară ca aditiv pentru alimente și băuturi, și în industria construcțiilor ca întârzietor de priză pentru producția de ghips.
(107)
Toți utilizatorii cunoscuți au fost contactați în cadrul prezentei anchete.
(108)
Utilizatorii din industria construcțiilor nu au cooperat. Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială, acidul tartric reprezintă mai puțin de 2 % din costurile produselor pe bază de ghips pentru care este utilizat. Prin urmare, s-a ajuns la constatarea că menținerea măsurilor ar avea o influență neglijabilă asupra costurilor și a poziției concurențiale a industriei construcțiilor.
(109)
Doi importatori/utilizatori importanți din sectorul alimentar au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. S-a putut stabili că ambele societăți erau profitabile, inclusiv în ceea ce privește gamele lor de produse care utilizează produsul în cauză ca materie primă. De altfel, vânzările de produse fabricate folosind produsul în cauză au reprezentat doar un procentaj minor din cifra lor de afaceri totală. Astfel se poate constata că menținerea măsurilor nu ar afecta în mod inadecvat utilizatorii din industria alimentară. În plus, pentru acești utilizatori era important să existe diverse surse de aprovizionare pentru produsul în cauză.
5. Constatare privind interesul Uniunii
(110)
Luând în considerare toți factorii de mai sus, se constată că nu există motive convingătoare împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(111)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente privind importurile produsului în cauză originar din China. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare.
(112)
Un utilizator din sectorul construcțiilor a afirmat că prelungirea măsurilor în vigoare ar putea cauza o penurie a produsului în cauză, ar putea crește costurile sale de producție și, prin urmare, ar putea genera prețuri mai ridicate pentru produsele sale finite. Nu a fost prezentată nicio dovadă în sprijinul acestor afirmații. Prin urmare, dat fiind că afirmațiile nu au fost justificate și că utilizatorii din sectorul construcțiilor nu au cooperat, nu a fost posibil să se verifice aceste afirmații.
(113)
Cei doi utilizatori din sectorul alimentar care au cooperat la anchetă au susținut că impactul menținerii măsurilor asupra industriei alimentare nu a fost luat în considerare în mod suficient, iar unul dintre ei a solicitat o audiere de către consilierul-auditor.
(114)
În cursul audierii, acest utilizator nu a fost de acord cu constatarea că menținerea măsurilor nu va afecta în mod negativ rentabilitatea generală a societății în ansamblu, ci a susținut că, în opinia sa, impactul asupra profitabilității respectivei linii de producție care utilizează produsul în cauză, care reprezintă un procent minor din totalul cifrei de afaceri, este semnificativ. De asemenea, el a afirmat că prețurile practicate pe piața internă pentru acidul tartric au crescut considerabil după perioada anchetei de reexaminare și că aceste niveluri ale prețurilor ar putea să reducă din nou, în mod semnificativ, rentabilitatea produsului. Cu toate acestea, acest utilizator nu a negat faptul că creșterea prețurilor s-a datorat unei penurii de materii prime pe piața Uniunii, al cărei nivel variază în mod regulat în funcție de recolta de struguri și, prin urmare, nu poate fi considerată de durată și nici nu se poate considera că a fost cauzată de măsurile antidumping în vigoare.
(115)
În cadrul unei audieri cu echipa responsabilă cu ancheta, celălalt utilizator care a cooperat a adus argumente similare împotriva prelungirii măsurilor. Prin urmare, aceste argumente au fost de asemenea respinse (a se vedea considerentul precedent).
(116)
Un exportator-producător chinez care a cooperat a afirmat că industria din Uniune nu poate fi considerată ca fiind, în continuare, vulnerabilă, că principala cauză a situației industriei din Uniune este strâns legată de condițiile de mediu și că, prin urmare, este împotriva continuării măsurilor. Aceste afirmații nu au fost susținute cu elemente de probă și, prin urmare, nu au putut fi acceptate. În plus, nu au fost de natură să modifice constatările privind situația industriei din Uniune.
(117)
În fine, industria din Uniune, având în vedere cifrele privind rentabilitatea în cursul perioadei examinate, a afirmat că încetarea activității singurului producător francez, la mijlocul anului 2008, a diminuat, pe termen scurt, cantitatea produsului în cauză disponibilă pe piața internă și, prin urmare, a dus la creșterea temporară a prețurilor de vânzare și le-a sporit rentabilitatea. Industria din Uniune a susținut că, având în vedere circumstanțele, aceste schimbări nu pot fi, în niciun caz, considerate ca fiind de natură durabilă. Prin urmare, constatările în ceea ce privește situația industriei din Uniune rămân neschimbate.
(118)
Pe scurt, după ce au fost examinate toate observațiile prezentate după transmiterea constatărilor anchetei către părțile interesate, s-a considerat că nicio observație nu a fost de natură să modifice constatările stabilite în timpul anchetei.
(119)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de acid tartric originar din China ar trebui menținute pentru o perioadă suplimentară de cinci ani,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de acid tartric originar din Republica Populară Chineză, cu excepția acidului tartric D (-)- având o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (codul TARIC 2918120090).
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele fabricate de societățile enumerate mai jos este următorul:
Societatea
Taxa antidumping
Cod adițional TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, Republica Populară Chineză
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Republica Populară Chineză.
4,7 %
A689
Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou City, Republica Populară Chineză - cod adițional TARIC A687).
34,9 %
A999
(3) Aplicarea nivelurilor individuale ale taxei specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, care corespunde cerințelor stabilite în anexă. În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică nivelul taxei aplicabil tuturor celelalte societăți.
(4) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 16 aprilie 2012.