PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1064/2010
ze dne 17. listopadu 2010,
kterým se zastavuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na článek 19 a čl. 22 odst. 1 první větu uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V prosinci 1999 Rada nařízením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejícího z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antisubvenční šetření“. Opatření měla podobu valorického vyrovnávacího cla v rozmezí od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 19,1 % uloženou na dovoz od všech ostatních společností. Období šetření v rámci původního antisubvenčního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
V březnu 2006 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního antisubvenčního nařízení zachovala Rada nařízením (ES) č. 367/2006 (4) konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.
(3)
V srpnu 2006 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jdnoho indického výrobce PET filmu, společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1288/2006 (5) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(4)
V září 2007 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jiného indického výrobce PET filmu, společnosti Jindal Poly Films Limited, dříve známé jako Jindal Polyester Ltd. (dále jen „Jindal“), změnila Rada nařízením (ES) č. 1124/2007 (6) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
(5)
V lednu 2009 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila Rada nařízením (ES) č. 15/2009 (7) konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(6)
V červnu 2010 na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování společnosti Jindal změnila Rada nařízením (EU) č. 579/2010 (8) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.
1.2 Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(7)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (9) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se dále označuje jako „původní antidumpingové šetření“. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(8)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (10) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. Se zohledněním zjištění z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti podle nařízení (ES) č. 367/2006 bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(9)
V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování jednoho indického výrobce PET filmu, společnosti Garware, změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 konečné antidumpingové clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 1676/2001.
(10)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (11) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o společnost SRF Limited. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení pro tuto společnost dumpingové rozpětí na 15,5 % a sazbu antidumpingového cla na 3,5 %. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(11)
V listopadu 2007 na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního antidumpingového nařízení uložila Rada nařízením (ES) č. 1292/2007 (12) konečné antidumpingové clo z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie. Týmž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který byl omezen na jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(12)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 konečné antidumpingové clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007.
2. POSTUP
2.1 Odůvodnění přezkumu
(13)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článku 19 základního antisubvenčního nařízení podala společnost Polyplex Corporation Limited, která je vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost byla omezena na posouzení rozsahu definice výrobku s cílem objasnit, zda určité typy výrobků spadají do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz PET filmu.
(14)
Žadatel požádal o vynětí „silikonizované polyesterové odstranitelné fólie“ („SPRL“), pokud spadá do definice dotčeného výrobku, z oblasti působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Žadatel předložil patrné důkazy o tom, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL významně liší od vlastností dotčeného výrobku.
2.2 Zahájení přezkumu
(15)
Poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. září 2009 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a článkem 19 základního antisubvenčního nařízení, který se omezil na posouzení rozsahu definice výrobku. Konkrétně bylo třeba, aby přezkum stanovil, zda SPRL spadá do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.
2.3 Přezkumné šetření
(16)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně vyrozuměla orgány Indické republiky (dále jen „dotčená země“) a všechny ostatní strany, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, tj. známé vyvážející výrobce v dotčené zemi, uživatele a dovozce v Unii a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(17)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(18)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.
(19)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žadatele, dvou dalších indických vyvážejících výrobců, čtyř výrobců v Unii a dvou vývozců v Unii.
(20)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro účely posouzení otázky, zda je nutné změnit oblast působnosti stávajících antidumpingových a vyrovnávacích opatření, a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, Indie,
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Německo,
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, Indie.
(21)
Šetření se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je výrobek vymezený v nařízeních (ES) č. 367/2006 a (ES) č. 1292/2007, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
4. ZJIŠTĚNÍ PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ
4.1 Východiska
(23)
PET film je nesamolepicí film z polyethylentereftalátu. PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.
(24)
PET film má specifické fyzikální, chemické a technické vlastnosti, které jej odlišují od jiných druhů filmu. K těmto vlastnostem PET filmu patří např. vysoká pevnost v tahu, velmi dobré elektrické vlastnosti, nízká absorpce vody, odolnost proti vlhkosti, nízká smrštivost a dobré bariérové vlastnosti. Tedy, i když tyto specifické vlastnosti určují různé typy PET filmu, tyto typy si uchovávají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti základního PET filmu. PET film má pět obecných konečných použití, která spadají do těchto pěti tržních segmentů: magnetická média, obaly, elektrické aplikace, zobrazování a průmyslová použití.
4.2 Metodika
(25)
Za účelem posouzení, zda mají být SPRL a jiné typy PET filmu považovány za jeden výrobek, nebo za dva různé výrobky, bylo zkoumáno, zda mají SPRL a jiné typy PET filmu stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Kromě toho byl zkoumán také výrobní proces, rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost, jakož i rozdíly v nákladech a cenách.
4.3 Hlavní argumenty stran
(26)
Žadatel tvrdil, že se základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL liší od vlastností dotčeného výrobku. Zejména jde o to, že díky relativně nízké uvolňovací síle a nízkému povrchovému napětí SPRL je tento film kluzký, a jeho povrch je tudíž neaktivní vzhledem k barvám, potahům, lepidlům a pokovení. Podle tvrzení žadatele vykazuje v důsledku migrace nevytvrzeného silikonu uvnitř SPRL i zadní strana jednostranně potažené fólie SPRL významně rozdílné fyzikální a technické vlastnosti ve srovnání s jinými typy PET filmu. Tyto charakteristiky údajně brání použití SPRL v průmyslových oblastech použití základního PET filmu, které byly stanoveny v rámci původního šetření, tj. v oblasti obalů, magnetických médií, elektrických aplikací, zobrazování a průmyslových použití. Funkčně aktivní povrch jiných typů PET filmu naopak znemožňuje jejich použití jako odstranitelné fólie, protože v takovém případě by se neodstranitelně přilepily k přilnavým povrchům. V důsledku toho žadatel tvrdil, že pokud jde o použití, SPRL není zaměnitelná s žádným jiným druhem PET filmu.
(27)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že argumenty žadatele vycházejí ze dvou po sobě jdoucích souborů uměle omezených srovnání. Zaprvé žadatel srovnával SPRL s úzkým souborem PET filmů, tj. se základním PET filmem, a nikoli s jinými typy potaženého PET filmu, které jsou se SPRL srovnatelnější. Zadruhé bylo toto údajně omezené srovnání provedeno pouze s ohledem na vysoce selektivní a omezený soubor fyzikálních a chemických vlastností. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pokud se SPRL srovná se širokým spektrem jiných typů PET filmu a s ohledem na reprezentativní počet chemických a fyzikálních vlastností, je zřejmé, že SPRL je stejný výrobek jako ostatní typy PET filmu, a měla by i nadále spadat do oblasti působnosti antidumpingových a vyrovnávacích opatření. Podle výrobního odvětví Unie se v případě SPRL jedná v podstatě o PET film následně potažený silikonovou vrstvou. Výrobek se koncepčně neliší od jiných typů potaženého filmu, jako je pokovený film, film s antistatickým povlakem nebo film s bariérovým povlakem, a proto se jasně jedná o dotčený výrobek. Na podporu svých tvrzení výrobní odvětví Unie poskytlo srovnání řady různých fyzikálních a chemických vlastností u řady různých typů PET filmu.
4.4 Zjištění
4.4.1 Fyzikální a chemické vlastnosti
(28)
Šetření ukázalo, že dvě vlastnosti uvedené výše v 27. bodě odůvodnění, tj. relativně nízká uvolňovací síla a nízké povrchové napětí SPRL, jsou dodatečnými znaky ve srovnání se základními fyzikálními, technickými a chemickými vlastnostmi PET filmu, které byly vymezeny v rámci původního antidumpingového šetření (14) a které jsou zmíněny výše v 24. bodě odůvodnění. V tomto ohledu je třeba uvést, že tyto základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou u SPRL stejné jako u všech ostatních typů PET filmu.
(29)
Pokud jde o dvě vlastnosti specifické pro SPRL, tedy nízkou uvolňovací sílu a nízké povrchové napětí, bylo zjištěno, že nejde o vlastnosti PET filmu jako takového, nýbrž o vlastnosti jeho silikonizovaného povrchu neboli v podstatě o vlastnosti silikonu. Stejně jako potažení kteroukoli jinou látkou mění potažení silikonem některé charakteristiky povrchu filmu, ale nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti samotného základního PET filmu, který pod potahovou vrstvou zůstává stejný.
(30)
Je sice pravda, že výsledkem potažení PET filmu silikonem je nízká uvolňovací síla povrchu a také nízké povrchové napětí, ale obdobně by bylo možné argumentovat i u jiných typů potažení, tj. když je povrch PET filmu pokryt jinými typy potahu, získává jiné zvláštní vlastnosti. V některých případech mohou být výsledkem potažení vlastnosti, které činí PET film vhodným jen pro velmi specifická použití. V tomto ohledu není potažení silikonem v žádném případě jedinečné. K jiným speciálním výrobkům s jinými typy potažení patří například uzavíratelné filmy, filmy s protizamlžovacím potahem, odlupovací/pečeťové filmy a filmy s kopolyesterovým potahem. Všechny tyto typy však mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření.
(31)
Na tomto základě se má za to, že z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností neexistují mezi SPRL a jinými typy PET filmu žádné významné rozdíly, kterými by bylo možné odůvodnit vynětí SPRL z rozsahu definice výrobku.
4.4.2 Srovnání dalších kritérií
(32)
V zájmu úplnosti byla zkoumána také další tvrzení, která žadatel uvedl v žádosti o přezkum a která měla ukázat, že SPRL a PET film jsou různé výrobky.
4.4.2.1 Výrobní proces
(33)
Žadatel tvrdil, že SPRL ve srovnání s jinými typy vyráběného PET filmu vyžaduje samostatné výrobní zařízení.
(34)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění, PET film se vždy vyrábí z PET polymeru a skládá se ze základního filmu, který může být dále upravován buď během výrobního procesu, nebo po něm. Tyto úpravy základního filmu mohou obvykle zahrnovat korónové zpracování, pokovení nebo chemickou úpravu povrchu.
(35)
SPRL je PET film potažený silikonovou vrstvou. Šetření ukázalo, že existují dvě různé technologie výroby SPRL. Výrobce v Unii, kterého se týkalo šetření, při výrobě používá technologii přímého potahování. Při použití této technologie se základní PET film potahuje během výrobního procesu před napínáním. Modul provádějící potahování je přitom jen dodatečnou demontovatelnou součástí výrobní linky. Naproti tomu indičtí výrobci, kterých se týkalo šetření, používají technologii dodatečného potahování. V rámci tohoto procesu se PET film nejprve vyrobí a následně se potahuje na samostatné výrobní lince.
(36)
Bylo zjištěno, že rozhodování mezi technologií přímého potahování a technologií dodatečného potahování má čistě ekonomickou povahu, protože náklady na investici do přemístitelných modulů pro přímé potahování jsou přibližně desetkrát vyšší než u investice do výrobní linky pro dodatečné potahování. Výhodou přímého potahování je mnohem vyšší rychlost výrobní linky, která umožňuje značný objem výroby. Přímé potahování vede rovněž k jednotkovým úsporám nákladů na silikon, poněvadž povrchová vrstva silikonu je tenčí než v případě dodatečného potahování.
(37)
Zde je třeba uvést, že existence dvou různých metod potahování nemění základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti SPRL, které zůstávají stejné jako u ostatních typů PET filmu. Různé výrobní procesy totiž samy o sobě nemají význam pro určení, zda je určitý typ výrobku odlišným výrobkem, za předpokladu, že jsou typy výrobků získané těmito výrobními procesy obdobné z hlediska základních fyzikálních, technických a chemických vlastností.
4.4.2.2 Rozdíly v konečném použití a zaměnitelnost
(38)
Žadatel rovněž tvrdil, že z hlediska použití není SPRL zaměnitelná s jinými typy PET filmu. Toto tvrzení bylo šetřením potvrzeno. Jak ovšem vyplývá ze závěrů původního šetření, totéž platí i o jiných typech PET filmu se zvláštní úpravou.
(39)
Šetření potvrdilo, že účelem potahování či jakékoli jiné zvláštní úpravy PET filmu je docílit, aby byl PET film vhodný pro určitá konkrétní použití. Látka zvolená pro potahovou vrstvu má v každém případě určité vlastnosti, které slouží příslušnému účelu. Silikon například zajišťuje nízkou uvolňovací sílu. Potahovací látka může mít další zvláštní charakteristiky (v případě silikonu je to nízké povrchové napětí), v jejichž důsledku nejsou možná určitá použití potaženého výrobku. Existuje řada jiných typů PET filmu, které jsou potaženy jinými látkami nebo jinak upraveny a které mají z výše uvedených důvodů zvláštní a omezená použití.
(40)
Proto i když se SPRL používá konkrétně pro určité aplikace, její základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jsou stejné jako u ostatních typů PET filmu. V důsledku toho nemají zaměnitelnost a konečné použití význam pro určení, zda SPRL představuje jiný výrobek.
4.4.2.3 Rozdíly v nákladech a cenách
(41)
Dále žadatel tvrdil, že proces silikonizace základního PET filmu je spojen s dodatečnými náklady.
(42)
Bylo skutečně zjištěno, že dodatečné náklady na potažení silikonem mohou dosahovat až 10 % výrobních nákladů, v závislosti na zvolené technologii potahování. Jak je uvedeno v 35. a 36. bodě odůvodnění, žadatel si zvolil metodu, která je nákladnější z hlediska jednotkových nákladů na silikon. Je ovšem třeba zdůraznit, že se jedná o dodatečné náklady ve srovnání s výrobními náklady základního PET filmu. Potahování základního PET filmu jinými látkami nebo jeho pokovení rovněž zvyšuje výrobní náklady, a tedy i ceny.
(43)
V tomto ohledu se ovšem má za to, že dodatečné náklady na potažení silikonem samy o sobě nepředstavují rozhodující kritérium při rozhodování, zda je SPRL odlišným výrobkem. Rozdíly v nákladech a cenách totiž samy o sobě neopodstatňují závěr, že je určitý typ výrobku třeba považovat za jiný výrobek, pokud má tento typ stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek.
5. ZÁVĚRY O ROZSAHU DEFINICE VÝROBKU
(44)
Zjištěními, k nimž dospělo šetření, se potvrdilo, že proces silikonizace PET filmu vede k odlišnému povrchu konečného výrobku ve srovnání se základním PET filmem. Tento proces ovšem nemění základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti výrobku. Šetření totiž potvrdilo, že na trhu existuje řada speciálně upravených typů PET filmu, které spadají do definice dotčeného výrobku stanovené v rámci původního šetření. Tento závěr se navíc nezměnil ani po analýze dalších kritérií, tj. výrobního procesu, zaměnitelnosti a konečného použití a rozdílů v nákladech a cenách.
(45)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byly vyvozeny výše uvedené závěry. Byla jim také poskytnuta lhůta, ve které se po tomto oznámení mohly vyjádřit.
(46)
Ústní a písemné připomínky podané stranami byly patřičně vzaty v úvahu, ale nevedly ke změně závěru, že se nebude měnit rozsah definice výrobku, který spadá do působnosti platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz PET filmu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých druhů PET filmu pocházejícího z Indie se zastavuje beze změny platných antidumpingových a vyrovnávacích opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. listopadu 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE IN APLICARE (UE) NR. 1064/2010 AL CONSILIULUI
din 17 noiembrie 2010
de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de folii din polietilen tereftalat (PET) originare din India
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază antidumping”), în special articolul 11 alineatele (3) și (5),
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) („regulamentul de bază antisubvenții”), în special articolul 19 și articolul 22 alineatul (1) prima teză,
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană („Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. MĂSURI ÎN VIGOARE
1.1. Anchete anterioare și măsuri compensatorii existente
(1)
În decembrie 1999, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 (3), o taxă compensatorie definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) („produsul în cauză”), originare din India. Ancheta care a dus la adoptarea respectivului regulament este denumită în continuare „ancheta inițială antisubvenție”. Măsurile se prezentau sub forma unei taxe compensatorii ad valorem cuprinse între 3,8 % și 19,1 %, aplicate importurilor provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăți de 19,1 %. Ancheta inițială antisubvenție s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 1997 și 30 septembrie 1998.
(2)
În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006 (4), Consiliul, ca urmare a unei examinări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază antisubvenții, a menținut taxa compensatorie definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2597/1999 la importurile de folii din PET originare din India. Ancheta de reexaminare s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2003 și 30 septembrie 2004.
(3)
În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006 (5), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware Polyester Limited („Garware”), a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.
(4)
În septembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1124/2007 (6), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea unui alt producător indian de folii din PET, Jindal Poly Films Limited, cunoscut înainte ca Jindal Polyester Ltd, („Jindal”), a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul Jindal prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.
(5)
În ianuarie 2009, prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009 (7), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale inițiate de Comisie din proprie inițiativă privind subvenționarea a cinci producători indieni de folii din PET, a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.
(6)
În iunie 2010, prin Regulamentul (UE) nr. 579/2010 (8), Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale privind subvenționarea Jindal, a modificat taxa compensatorie definitivă impusă în cazul Jindal prin Regulamentul (CE) nr. 367/2006.
1.2. Anchete anterioare și măsuri antidumping existente
(7)
În august 2001, prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 (9), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din polietilen tereftalat (PET) originare, inter alia, din India. Ancheta care a dus la adoptarea respectivului regulament este denumită în continuare „ancheta antidumping inițială”. Măsurile se prezentau sub forma unei taxe antidumping ad valorem cuprinse între 0 % și 62,6 %, aplicate importurilor provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale aplicabile importurilor de la toate celelalte societăți de 53,3 %.
(8)
În martie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 366/2006 (10), Consiliul a modificat măsurile impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001. Taxa antidumping instituită varia între 0 % și 18 %, luând în considerare constatările examinării în perspectiva expirării perioadei de plată a taxelor compensatorii definitive efectuate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 367/2006.
(9)
În august 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1288/2006, Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare privind subvenționarea unui producător indian de folii din PET, Garware, a modificat taxa antidumping definitivă impusă în cazul Garware prin Regulamentul (CE) nr. 1676/2001.
(10)
În septembrie 2006, prin Regulamentul (CE) nr. 1424/2006 (11), Consiliul a modificat Regulamentul (CE) nr. 1676/2001 în ceea ce privește SRF Limited în urma unei noi solicitări din partea unui producător-exportator. Regulamentul modificat a stabilit o marjă de dumping de 15,5 % și un nivel al taxei antidumping aplicabilă societății în cauză de 3,5 %, având în vedere marja de subvenție la export a societății respective, astfel cum a relevat ancheta antisubvenție care a dus la adoptarea Regulamentului (CE) nr. 367/2006. Întrucât societatea nu dispunea de o taxă compensatorie individuală, s-a aplicat nivelul stabilit pentru toate celelalte societăți.
(11)
În noiembrie 2007, prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 (12), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de folii din PET originare din India, ca urmare a unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază antidumping. Prin același regulament s-a încheiat o reexaminare intermediară parțială în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază antidumping, limitată la un producător-exportator indian.
(12)
În ianuarie 2009, prin Regulamentul (CE) nr. 15/2009, Consiliul, în urma unei reexaminări intermediare parțiale inițiate de Comisie din proprie inițiativă privind subvenționarea a cinci producători indieni de folii din PET, a modificat taxa antidumping definitivă impusă în cazul respectivelor societăți prin Regulamentul (CE) nr. 1292/2007.
2. PROCEDURĂ
2.1. Motivele reexaminării
(13)
Solicitarea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază antidumping și cu articolul 19 din regulamentul de bază antisubvenții a fost prezentată de Polyplex Corporation Limited, un producător-exportator din India („solicitantul”). Solicitarea se limita la examinarea domeniului de aplicare al produsului în ceea ce privește stabilirea măsurii în care anumite tipuri de produse intră sub incidența măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de folii din PET.
(14)
Solicitantul cere excluderea „foliei protectoare antiadezive din poliester siliconat” („SPRL”), în măsura în care intră sub incidența definiției produsului în cauză, din domeniul de aplicare a măsurilor antidumping și compensatorii în vigoare aplicabile importurilor de folii din PET originare din India. Solicitantul a prezentat dovezi prima facie conform cărora caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale SPRL diferă semnificativ față de cele ale produsului în cauză.
2.2. Inițierea
(15)
Stabilind, în urma consultării Comitetului consultativ, că există dovezi suficiente pentru a justifica inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat printr-un aviz publicat la data de 9 septembrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (13) („avizul de inițiere”) deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază antidumping și cu articolul 19 din regulamentul de bază antisubvenții, limitată la examinarea domeniului de aplicare al produsului. Reexaminarea trebuie să determine în special dacă SPRL face sau nu parte din produsul în cauză conform definiției din ancheta inițială.
2.3. Ancheta de reexaminare
(16)
Comisia a informat oficial autoritățile Republicii India („țara în cauză”) și toate celelalte părți interesate, și anume producătorii-exportatori cunoscuți în țara în cauză, utilizatorii și importatorii din Uniune și producătorii din Uniune, cu privire la deschiderea anchetei de reexaminare intermediară parțială. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea să-și exprime în scris punctele de vedere și să solicite o audiere până la termenul stabilit în avizul de inițiere.
(17)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(18)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind vizate, precum și tuturor părților care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de inițiere.
(19)
S-au primit răspunsuri la chestionare din partea solicitantului, a altor doi producători-exportatori indieni, a patru producători din Uniune și a doi importatori din Uniune.
(20)
Comisia a cercetat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare în scopul evaluării necesității de modificare a domeniului de aplicare a măsurilor antidumping și compensatorii existente și a efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:
-
Garware Polyester Limited, Mumbai, India;
-
Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Germania;
-
Polyplex Corporation Limited, Noida, India.
(21)
Ancheta a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2008 și 31 martie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
3. PRODUSUL ÎN CAUZĂ
(22)
Produsul în cauză este același cu cel definit de Regulamentul (CE) nr. 367/2006 al Consiliului și de Regulamentul (CE) nr. 1292/2007 al Consiliului, și anume folia din polietilen tereftalat (PET) originară din India, care intră în prezent sub incidența codurilor NC ex 3920 62 19 și ex 3920 62 90.
4. CONSTATĂRILE ANCHETEI DE REEXAMINARE
4.1. Context
(23)
PET este o peliculă din polietilen tereftalat fără proprietăți autoadezive. Folia PET este produsă întotdeauna din polimeri PET și constă într-o peliculă de bază ce poate fi supusă unui tratament suplimentar în timpul sau ulterior procesului de producție. Un astfel de tratament al peliculei de bază poate include în mod normal tratamentul corona, metalizarea sau acoperirea cu un strat de protecție chimic.
(24)
Folia din PET prezintă caracteristici fizice, chimice și tehnice specifice, care o diferențiază de alte folii. Printre aceste caracteristici se numără rezistența ridicată la rupere, proprietățile electrice foarte bune, absorbția redusă de umezeală și rezistența la umiditate, contracția redusă și proprietăți bune de barieră. În consecință, deși aceste caracteristici specifice determină diferite tipuri de folie din PET, aceste tipuri păstrează aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice fundamentale ale foliei din PET de bază. Folia din PET prezintă cinci utilizări finale largi care se încadrează în cinci segmente de piață, și anume, aplicații în medii magnetice, de ambalare, aplicații electrice, de imagine și industriale.
4.2. Metodologie
(25)
Pentru a stabili dacă SPRL și alte tipuri de folie PET trebuie considerate un singur produs sau două produse diferite, s-a analizat dacă SPRL și alte tipuri de folie PET prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice de bază. În plus, s-au analizat procesul de producție, diferențele de utilizare finală și interschimbabilitate, cât și diferențele de costuri și prețuri.
4.3. Principalele argumente ale părților
(26)
Solicitantul a afirmat că proprietățile fizice, tehnice și chimice de bază ale SPRL diferă de cele ale produsului în cauză. În special, forța antiadezivă relativ scăzută a SPRL și tensiunea superficială redusă fac ca folia să fie alunecoasă și, în consecință, suprafața acesteia devine inactivă la cerneluri, straturi exterioare, adezivi și metalizare. Potrivit solicitantului, ca urmare a migrației de silicon netratat în SPRL, chiar și dosul unei SPRL cu înveliș pe o singură parte prezintă diferențe evidente în ceea ce privește proprietățile fizice și tehnice comparativ cu alte tipuri de folii din PET. Aceste proprietăți împiedică aparent utilizarea SPRL în segmentele de bază ale industriei de folii din PET identificate în ancheta inițială, și anume, aplicații în ambalaje, medii magnetice, aplicații electrice, de imagine și industriale. Pe de altă parte, suprafața activă din punct de vedere funcțional a altor tipuri de folii din PET face imposibilă utilizarea acestora ca folie antiadezivă deoarece ar adera definitiv la suprafețe adezive. În consecință, solicitantul a susținut că SPRL nu poate fi înlocuită în aplicațiile sale cu alt tip de folie din PET.
(27)
Industria din Uniune a afirmat că argumentele solicitantului se bazează pe două seturi succesive de comparații limitate artificial. În primul rând, solicitantul a comparat SPRL cu un set restrâns de folii din PET, și anume, folii din PET de bază, și nu cu alte tipuri de folii din PET cu strat aplicat, comparabile într-o mai mare măsură cu SPRL. În al doilea rând, această așa-zisă comparație limitată s-a realizat exclusiv cu privire la un set extrem de selectiv și limitat de proprietăți fizice și chimice. Industria din Uniune a afirmat că, prin compararea SPRL cu o gamă largă de alte tipuri de folii din PET și într-un număr reprezentativ de proprietăți chimice și fizice, este clar că SPRL este identic cu alte tipuri de folii din PET și că trebuie să rămână în domeniul de aplicare a măsurilor antidumping și compensatorii. Potrivit industriei din Uniune, SPRL este de fapt folia din PET acoperită ulterior de un strat de silicon. Nu diferă din punct de vedere conceptual de alte tipuri de folie cu strat aplicat, cum ar fi folia metalizată sau folia cu un înveliș antistatic sau folia cu înveliș barieră și, ca atare, este clar produsul în cauză. În sprijinul afirmațiilor sale, industria din Uniune a furnizat o comparație a unui număr de proprietăți fizice și chimice diferite ale mai multor tipuri de folie din PET.
4.4. Constatări
4.4.1. Caracteristici fizice și chimice
(28)
Ancheta a arătat că cele două caracteristici menționate în considerentul 27, și anume forța antiadezivă relativ scăzută a SPRL și tensiunea superficială redusă, constituie trăsături suplimentare față de proprietățile fizice, tehnice și chimice de bază ale foliei din PET conform definiției din ancheta inițială antidumping (14) și după cum s-a menționat în considerentul 24. Din acest punct de vedere, se va observa că proprietățile fizice, tehnice și chimice de bază sunt aceleași pentru SPRL ca pentru orice alte tipuri de folie din PET.
(29)
În ceea ce privește cele două caracteristici specifice ale SPRL, și anume, forța antiadezivă scăzută și tensiunea superficială redusă, s-a constatat că acestea nu sunt caracteristicile foliei din PET propriu-zise, ci, mai degrabă, ale suprafeței sale siliconate sau, pur și simplu, ale siliconului. Aplicarea unui strat de silicon, precum și acoperirea cu alte substanțe, modifică unele proprietăți ale suprafeței foliei, însă nu modifică proprietățile fizice, tehnice și chimice fundamentale ale foliei din PET de bază, care nu se modifică sub stratul de acoperire.
(30)
Deși este adevărat că acoperirea foliei din PET cu silicon are ca rezultat o forță antiadezivă scăzută a suprafeței și, de asemenea, o tensiune superficială redusă, se poate aduce un argument similar și pentru alte tipuri de straturi de acoperire, și anume că, la aplicarea acestora, suprafața foliei din PET capătă alte caracteristici speciale. În unele cazuri, aplicarea stratului de acoperire poate avea ca rezultat caracteristici care fac folia din PET adecvată doar pentru aplicații foarte specifice. Acoperirea cu silicon nu este în niciun caz unică din acest punct de vedere. Printre alte produse speciale cu alte tipuri de straturi de acoperire se numără, de exemplu, foliile etanșe, foliile anti-aburire, foliile tip desfacere/sigilare și foliile acoperite cu un strat de copoliester. Însă toate aceste tipuri prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază și sunt parte a produsului în cauză definit în ancheta inițială.
(31)
În acest sens, se consideră că nu există diferențe semnificative între SPRL și alte tipuri de folie din PET în ceea ce privește caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază, care ar justifica excluderea SPRL din definiția produsului.
4.4.2. Compararea altor criterii
(32)
Pentru ca analiza să fie completă, au fost analizate și alte argumente expuse de solicitant în cererea sa de reexaminare care arată, aparent, că SPRL și folia din PET sunt produse diferite.
4.4.2.1. Procesul de producție
(33)
Solicitantul a afirmat că SPRL necesită instalații de producție separate comparativ cu alte tipuri de folie din PET produse.
(34)
După cum s-a menționat în considerentul 23 de mai sus, folia din PET este fabricată întotdeauna din polimeri PET și constă într-o peliculă de bază care poate fi supusă unui tratament suplimentar în timpul sau ulterior procesului de fabricație. Un astfel de tratament al peliculei de bază poate include, în mod normal, tratamentul corona, metalizarea sau acoperirea cu un strat de protecție chimic.
(35)
SPRL este o folie din PET acoperită cu un strat de silicon. Ancheta a arătat că există două tehnologii diferite de fabricație a SPRL. Producătorul din Uniune anchetat utilizează tehnologia de fabricație cu acoperire integrată, în cadrul căreia folia din PET de bază este acoperită în timpul procesului de fabricație, înainte de întindere. Modulul de acoperire este doar o parte suplimentară, putând fi omis din linia de producție. În schimb, producătorii indieni supuși anchetei utilizează tehnologia de acoperire neintegrată. În cadrul acestui proces, folia din PET este, mai întâi, fabricată, apoi acoperită pe o linie de producție separată.
(36)
S-a stabilit că alegerea între tehnologia de acoperire integrată și cea neintegrată este pur economică, costul investiției în module mobile pentru acoperirea integrată fiind de aproximativ 10 ori mai mare decât investiția într-o linie de acoperire neintegrată. Avantajul acoperirii integrate este o viteză mult mai mare a liniei, care permite realizarea unor volume semnificative de producție. Acoperirea integrată duce, de asemenea, la economii raportate la costurile siliconului deoarece stratul suprafeței de silicon este mai subțire decât în cazul acoperirii neintegrate.
(37)
Se va observa că existența a două metodologii diferite de acoperire nu modifică proprietățile fizice, tehnice și chimice de bază ale SPRL, care rămân aceleași comparativ cu cele ale altor tipuri de folie din PET. Într-adevăr, procesele diferite de producție nu sunt per se relevante pentru a stabili dacă un tip de produs este un produs distinct, cu excepția cazului în care tipurile de produse obținute prin aceste procese sunt identice din punctul de vedere al caracteristicilor fizice, tehnice și chimice de bază.
4.4.2.2. Diferențe în ceea ce privește utilizările finale și interschimbabilitatea
(38)
De asemenea, solicitantul a afirmat că aplicațiile SPRL și cele ale altor tipuri de folii din PET nu sunt interschimbabile, fapt confirmat de constatările anchetei. Cu toate acestea, după cum relevă ancheta inițială, acest lucru este, de asemenea, valabil pentru alte tipuri de folie din PET supuse unui tratament special.
(39)
Ancheta a confirmat că scopul acoperirii sau al unui alt tratament special al foliei din PET este acela de a o adapta la anumite aplicații specifice. Substanța aleasă ca strat de acoperire în fiecare caz prezintă anumite caracteristici care deservesc scopul relevant. Siliconul, de exemplu, oferă o forță antiadezivă scăzută. Substanța de acoperire poate prezenta și alte proprietăți speciale (în cazul siliconului este vorba despre tensiunea superficială redusă) care fac imposibilă utilizarea produsului tratat și în alte aplicații. Există un număr de alte tipuri de folie din PET acoperite cu alte substanțe sau supuse unui tratament diferit care, din motivele susmenționate, prezintă aplicații specifice și limitate.
(40)
Așadar, deși SPRL este utilizat în mod specific în anumite aplicații, caracteristicile sale fizice, tehnice și chimice de bază sunt identice cu cele ale altor tipuri de folie din PET. În consecință, interschimbabilitatea și utilizarea finală nu sunt relevante pentru a stabili dacă SPRL constituie sau nu un produs diferit.
4.4.2.3. Diferențe de costuri și prețuri
(41)
În concluzie, solicitantul a susținut că procesul de siliconare a foliei din PET de bază atrage costuri suplimentare.
(42)
S-a constatat, într-adevăr, că respectivul cost suplimentar al aplicării unui strat de silicon poate reprezenta până la 10 % din costurile de producție, în funcție de metoda de acoperire aleasă. Așa cum s-a descris în considerentele 35 și 36, solicitantul a optat pentru o metodă mai costisitoare în ceea ce privește costurile unitare ale siliconului. Se va sublinia, însă, că acesta este un cost suplimentar față de costul de producție al foliei din PET de bază. De asemenea, acoperirea foliei din PET de bază cu alte substanțe, precum și procesul de metalizare, cresc costurile de producție și, în consecință, prețurile.
(43)
Din acest punct de vedere se consideră, totuși, că respectivul cost suplimentar al aplicării unui strat de silicon nu constituie în sine un criteriu decisiv pentru a determina dacă SPRL constituie un produs distinct. Într-adevăr, diferențele de costuri și prețuri nu justifică per se constatarea că un anumit tip de produs trebuie considerat un produs diferit atâta timp cât acest tip prezintă aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază ca produsul în cauză.
5. CONSTATĂRI PRIVIND DOMENIUL DE APLICARE AL PRODUSULUI
(44)
Constatările anchetei au confirmat faptul că procesul de siliconare a foliei din PET are ca rezultat o suprafață a produsului final diferită de cea a foliei din PET de bază. Acest proces nu modifică însă caracteristicile fizice, chimice și tehnice de bază ale produsului. Ancheta a confirmat, într-adevăr, că pe piață există mai multe tipuri de folii din PET special tratate care intră sub incidența produsului în cauză, așa cum s-a stabilit în ancheta inițială. În plus, celelalte criterii analizate, și anume procesul de producție, interschimbabilitatea/utilizarea finală și diferențele de costuri și prețuri, nu au modificat această constatare.
(45)
Toate părțile interesate au fost informate în legătură cu faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a ajuns la constatările de mai sus. Părților li s-a acordat o perioadă în cursul căreia au putut formula observații cu privire la această comunicare.
(46)
Observațiile prezentate oral și în scris de către părți au fost luate în considerare în mod corespunzător, însă nu au schimbat constatarea de a nu modifica domeniul de aplicare al produsului care face obiectul măsurilor antidumping și compensatorii în vigoare asupra importurilor de folii din PET,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping și compensatorii aplicabile importurilor de anumite folii din PET originare din India se încheie prin prezentul regulament fără modificarea măsurilor antidumping și compensatorii în vigoare.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 17 noiembrie 2010.