NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 642/2010
ze dne 20. července 2010,
kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin
(kodifikované znění)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1), a zejména na článek 143 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1249/96 ze dne 28. června 1996, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o dovozní cla v odvětví obilovin (2), bylo několikrát podstatně změněno (3). Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by mělo být uvedené nařízení kodifikováno.
(2)
Článek 135 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví celní sazby společného celního sazebníku, které mají být účtovány při dovozu produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení. Pro produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení se však dovozní clo rovná intervenční ceně použitelné na tyto produkty v době dovozu, která se zvýší o 55 % a poté sníží o dovozní cenu CIF použitelnou pro dotčenou zásilku.
(3)
Pro účely klasifikace dovážených produktů se v některých případech produkty uvedené v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 dělí do několika standardních jakostí. Proto by měly být standardní jakosti, které budou použity, definovány podle objektivních kritérií pro klasifikaci a měly by být stanoveny míry odchylek, aby mohl být dovážený produkt podle jakosti klasifikován co nejvhodněji. Z možných objektivních kritérií pro klasifikaci jakosti pšenice obecné je při obchodování nejužívanějším a nejsnáze kontrolovatelným kritériem obsah proteinů, měrná hmotnost a obsah různých nečistot (Schwarzbesatz). Pro pšenici tvrdou jsou těmito kritérii měrná hmotnost, obsah různých nečistot (Schwarzbesatz) a obsah skelných zrn. Proto je třeba podrobit dovážené zboží analýze, aby bylo možné určit tyto parametry pro jednotlivé dovážené zásilky. V případech, kdy Unie stanovila úřední postup pro uznávání osvědčení o jakosti, která jsou vydaná orgánem v zemi původu, však lze tyto analýzy provádět pouze za účelem ověření na dostatečně reprezentativním počtu dovezených zásilek.
(4)
Podle čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 je pro účely výpočtu dovozního cla nutné pravidelně stanovovat reprezentativní dovozní ceny CIF pro produkty, jichž se odstavec 1 uvedeného článku týká. Je třeba určit cenové kotace pro různé jakosti pšenice a jiných obilovin, aby mohly být tyto ceny stanoveny. Je proto třeba tyto kotace definovat.
(5)
V zájmu jasnosti a transparentnosti představují kotace pro jednotlivé druhy pšenice a jiné obiloviny na komoditních burzách ve Spojených státech amerických objektivní základ pro stanovení reprezentativních dovozních cen CIF. Vzhledem k připočtení obchodní prémie, jež je na trhu Spojených států poskytována pro všechny jakosti jednotlivých obilovin, je možné přepočítat burzovní kotace pro jednotlivé obiloviny na cenu FOB při vývozu ze Spojených států. Připočtením nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem či Velkými jezery a přístavem Unie na trhu s námořní dopravou mohou být tyto ceny FOB přepočteny na reprezentativní dovozní ceny CIF. Z hlediska objemu dopravovaného nákladu a obchodu v přístavu v Rotterdamu je tento přístav cílovou stanicí v Unii, pro niž jsou kotace cen za námořní dopravu nejznámější veřejnosti, nejtransparentnější a nejdostupnější. Proto je cílovým přístavem Unie Rotterdam.
(6)
Z tohoto důvodu a v zájmu transparentnosti se reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví podle kotací na komoditní burze pro příslušný druh obilovin, podle obchodní prémie pro tento druh obilovin poskytnuté a nákladů na námořní dopravu mezi Mexickým zálivem nebo Velkými jezery a přístavem v Rotterdamu. Nicméně rozdíly mezi náklady na dopravu podle cílového přístavu jsou důvodem k paušální úpravě dovozního cla pro přístavy Unie u Středozemního moře a u Černého moře, na Atlantickém pobřeží Iberského poloostrova, ve Spojeném království, v Irsku, v severských zemích, v pobaltských zemích a v Polsku. Ke sledování vývoje takto stanovených dovozních cen CIF je třeba denně monitorovat složky, které tvoří součást pro jejich výpočet. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro ječmen umožňují odhadnout situaci na trhu pro čirok a žito, a proto platí pro tyto obiloviny reprezentativní dovozní ceny CIF stanovené pro ječmen.
(7)
Pro účely stanovení dovozního cla pro obiloviny podle článku 136 nařízení (ES) č. 1234/2007 období deseti pracovních dnů pro zaznamenávání reprezentativních dovozních cen CIF pro jednotlivé obiloviny spolehlivě odráží vývoj trhu. Dovozní cla pro tyto produkty jsou proto stanovena patnáctý den a poslední pracovní den každého měsíce podle průměrné reprezentativní dovozní ceny CIF zaznamenané během zmíněného období. Takto vypočtené dovozní clo může být používáno po dobu dvou týdnů, aniž by citelně ovlivnilo dovozní cenu po zaplacení cla. Pokud však pro určený produkt není v období výpočtu reprezentativní dovozní ceny CIF k dispozici burzovní kotace nebo dojde-li v důsledku náhlých změn jednotlivých složek výpočtu dovozního cla k výraznému kolísání dovozních cen CIF v období výpočtu, je nutno přijmout opatření pro udržení reprezentativnosti dovozní ceny CIF pro příslušný produkt. Dojde-li k výraznému kolísání burzovních kotací, obchodních prémií souvisejících s kotacemi, nákladů na námořní dopravu nebo směnného kurzu použitého pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF pro daný produkt, reprezentativnost ceny používané pro výpočet dovozního cla se zabezpečí úpravou, která odpovídá odchylce od platného stanovení, která byla těmito změnami způsobená. Ačkoli je provedena taková úprava, načasování dalšího stanovení dovozních cel nemusí být ovlivněno.
(8)
Za normálních tržních podmínek burzovní kotace používaná pro výpočet reprezentativní dovozní ceny CIF při dovozech kukuřice seté tvrdozrnné nezohledňuje jakostní prémii, a to buď kvůli zvláštní jakosti zboží nebo proto, že cena produktu, který má být dovezen, tuto prémii k běžné ceně dotčeného produktu zahrnuje. Za tím účelem, aby byla tato jakostní prémie vzhledem k ceně nebo ke kotaci zohledněna, měla by být dovozcům, kteří prokážou, že dovezené zboží použili pro výrobu produktů vysoké jakosti, pro něž může být taková prémie poskytnuta, při dovozu dotčeného produktu část dovozního cla uhrazena paušální sazbou.
(9)
Ve snaze zajistit, aby dovozci dodržovali ustanovení tohoto nařízení, by měl být kromě jistot týkajících se licencí stanoven režim dodatečných jistot.
(10)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Celní sazby společného celního sazebníku uvedené v článku 135 a článku 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 jsou sazby použitelné v den stanovený v článku 67 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (4).
Článek 2
1. Dovozní cla uvedená v čl. 136 odst. 1 nařízení (ES) č. 1234/2007 pro produkty kódů KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (pšenice obecná vysoké jakosti), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 a 1007 00 90, kromě hybridů k setí, se vypočítávají denně, Komise je však stanoví patnáctý pracovní den každého měsíce pro použití od šestnáctého dne tohoto měsíce a poslední pracovní den každého měsíce pro použití od prvního dne měsíce následujícího. Pokud patnáctého není pracovní den Komise, cla se stanoví pracovní den předcházející patnáctému dnu dotyčného měsíce.
Pokud se však v období používání takto stanovených cel odchýlí vypočtené průměrné dovozní clo o 5 EUR za tunu nebo více od stanoveného cla, provede se odpovídající úprava.
2. Cena, která se použije pro výpočet dovozního cla, je denní reprezentativní dovozní cena CIF určená postupem podle článku 5. Pro každé stanovení je dovozní clo považováno za průměr dovozních cel vypočítaných během předchozích 10 pracovních dní. Pro stanovení a úpravy Komise nebere v úvahu denní dovozní cla užívaná pro předchozí stanovení.
Intervenční cena, která se použije pro výpočet cel, je cena použitelná v měsíci, ve kterém se dovozní clo použije.
3. Dovozní cla stanovená v souladu s tímto nařízením se použijí, dokud nenabude účinnosti nové stanovení.
Při každém stanovení nebo při úpravě zveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie dovozní cla a údaje použité pro jejich výpočet.
4. Pokud se přístav vykládky v Unii nachází
a)
ve Středozemním moři (za Gibraltarským průlivem) nebo v Černém moři a pokud je zboží dopravováno přes Atlantský oceán nebo Suezským průplavem, sníží Komise dovozní clo až o částku 3 EUR/t;
b)
v přístavech na pobřeží Atlantského oceánu na Iberském poloostrově, ve Spojeném království, v Irsku, v Dánsku, v Estonsku, v Lotyšsku, v Litvě, ve Finsku nebo ve Švédsku a pokud je zboží dopravované přes Atlantský oceán, sníží Komise dovozní clo až o částku 2 EUR/t.
Celní orgán v přístavu vykládky vydá podle vzoru uvedeného v příloze I osvědčení o množství jednotlivých vyložených produktů. Clo se podle prvního pododstavce sníží pouze v případě, že toto osvědčení doprovází zboží až do okamžiku splnění dovozních celních formalit.
Článek 3
1. Dovozní cla se sníží o 24 EUR za tunu u kukuřice seté tvrdozrnné, která splňuje specifikace stanovené v příloze II.
2. Aby se mohlo snížení podle odstavce 1 využít, musí být kukuřice setá tvrdozrnná zpracována v produktech kódů KN 1904 10 10, 1103 13 nebo 1104 23 do šesti měsíců ode dne propuštění do volného oběhu.
3. Použijí se ustanovení o zvláštním použití podle článku 82 nařízení (EHS) č. 2913/92 a článků 291 až 300 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (5).
4. Aniž je dotčen čl. 293 odst. 1 písm. e) nařízení (EHS) č. 2454/93, složí dovozce u příslušného orgánu dodatečnou jistotu 24 EUR za tunu kukuřice seté tvrdozrnné s výjimkou případu, kdy je dovozní licence doprovázena osvědčením o shodě vydaným argentinským Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. a) tohoto nařízení. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
Pokud však clo použitelné v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu je nižší než 24 EUR za tunu kukuřice, jistota se rovná částce cla.
Článek 4
Jakostní kritéria, která musí být při dovozu do Unie dodržena, a povolené odchylky jsou uvedeny v příloze II.
Článek 5
1. Reprezentativní dovozní ceny CIF uvedené v čl. 136 odst. 2 nařízení (ES) 1234/2007 pro pšenici obecnou vysoké jakosti, pšenici tvrdou, kukuřici a další krmné zrní uvedené v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení se skládají z těchto složek:
a)
reprezentativní burzovní kotace na trhu Spojených států amerických;
b)
obchodní prémie a srážky připojené k této kotaci na trhu Spojených států amerických v den kotace, a zejména v případě pšenice tvrdé, spojené s jakostí mouky;
c)
nákladů na námořní dopravu a souvisejících nákladů mezi Spojenými státy americkými (Mexický záliv nebo Duluth) a přístavem v Rotterdamu pro plavidlo o kapacitě nejméně 25 000 tun.
2. Komise zaznamená každý pracovní den
a)
složku uvedenou v odst. 1 písm. a) podle burz a referenčních jakostí uvedených v příloze III;
b)
složky uvedené v odst. 1 písm. b) a c) podle veřejně dostupných údajů.
3. S ohledem na vypočítávání složky uvedené v odst. 1 písm. b) nebo příslušné kotace FOB se použijí následující prémie a srážky:
a)
prémie 14 EUR za tunu u pšenice obecné vysoké jakosti;
b)
srážka 10 EUR za tunu u pšenice tvrdé střední jakosti;
c)
srážka 30 EUR za tunu u pšenice tvrdé nízké jakosti.
4. Reprezentativní dovozní ceny CIF za pšenici tvrdou, pšenici obecnou vysoké jakosti a kukuřici jsou souhrnem složek uvedených v písmenech a), b) a c) odstavce 1. Reprezentativní dovozní ceny CIF pro žito a čirok se vypočítají pomocí kotace ječmene ve Spojených státech amerických podle ustanovení přílohy III.
5. Reprezentativní dovozní ceny CIF za osivo pšenice obecné kódu KN 1001 90 91 a osivo kukuřice kódu KN 1005 10 90 jsou ceny vypočítané pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pro kukuřici.
Článek 6
1. Žádost o dovozní licence pro pšenici obecnou vysoké jakosti je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotám podle článku 12 nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 (6).
Dodatečná jistota uvedená v písmenu b) prvního pododstavce činí 95 EUR za tunu. Avšak v případech, kde je dovozní licence doplněna osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ nebo „Canadian Grain Commission (CGC)“ v souladu s čl. 7 odst. 2 písm. b) nebo c), není požadována žádná dodatečná jistota. V tomto případě žádost o dovozní licenci a dovozní licence obsahují v kolonce 24 údaj o druhu osvědčení o shodě a jeho číslo.
2. Žádost o dovozní licence pro pšenici tvrdou je platná, pokud
a)
žadatel uvede v kolonce 20 dovozní licence jakost, která má být dovážena;
b)
se žadatel písemně zaváže, že u příslušného subjektu v den přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu složí speciální dodatečnou jistotu k jistotě podle článku 12 nařízení (ES) č. 1342/2003, pokud dovozní clo pro jakost uvedenou v kolonce 20 dovozní licence není nejvyšší clo pro danou skupinu produktů.
Částka dodatečné jistoty podle písmene b) prvního pododstavce se rovná rozdílu v den prohlášení o propuštění do volného oběhu mezi nejvyšším clem a clem používaným pro uvedenou jakost, k němuž je připočten příplatek 5 EUR za tunu. Kde však je dovozní clo používané pro různé jakosti pšenice tvrdé nula, závazek uvedený v písmenu b) prvního pododstavce se nevyžaduje.
Kde má být dovozní licence doprovázena osvědčeními o shodě vydanými „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ a „Canadian Grain Commission (CGC)“ uvedenými v článku 7, není požadována žádná dodatečná jistota. V takovém případě dovozní licence v kolonce 24 obsahuje údaj o druhu osvědčení o shodě.
3. V případě pozastavení cla na dovoz u všech jakostních kategorií pšenice obecné podle článku 187 nařízení (ES) č. 1234/2007 se po celé období, kdy se uplatňuje pozastavení, nepožaduje dodatečná jistota 95 EUR za tunu uvedená v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
1. Celní úřad propouštějící zboží do volného oběhu odebere z každé zásilky pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé, kukuřice seté tvrdozrnné reprezentativní vzorky v souladu s přílohou I nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (7). Odebrání vzorku však neproběhne tam, kde je dovozní clo pro různé jakosti stejné.
Pokud však Komise úředně uzná osvědčení o jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé nebo kukuřice seté tvrdozrnné vydané zemí původu obilovin, budou odebrány vzorky k ověření osvědčené jakosti pouze z dostatečně reprezentativního počtu zásilek.
2. Komise oficiálně uznává v souladu s principy stanovenými v článcích 63 až 65 nařízení (EHS) č. 2454/93 tato osvědčení o shodě:
a)
osvědčení vydaná argentinským „Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa)“ pro kukuřici setou tvrdozrnnou;
b)
osvědčení vydaná „Federal Grain Inspection Service (FGIS)“ Spojených států amerických pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti;
c)
osvědčení vydaná kanadským „Canadian Grain Commission (CGC)“ pro pšenici obecnou vysoké jakosti a pšenici tvrdou vysoké jakosti.
Vzor osvědčení o shodě vydaný Senasa je uveden v příloze IV. Vyobrazení razítek schválených argentinskou vládou bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
Vzory osvědčení o shodě a razítek vydaných FGIS jsou uvedeny v příloze V.
Vzory osvědčení o shodě, specifikace stupňů pro vývoz a razítek vydaných CGC jsou uvedeny v příloze VI.
Pokud analytické parametry uvedené v osvědčení o shodě vydaném subjekty uvedenými v prvním pododstavci vykazují shodu s normami jakosti pšenice obecné vysoké jakosti, pšenice tvrdé a kukuřice seté tvrdozrnné uvedenými v příloze II, odeberou se během hospodářského roku vzorky alespoň u 3 % zásilek přicházejících do každého vstupního přístavu.
Zboží se zařadí do standardní jakosti, pro kterou jsou splněny všechny požadavky uvedené v příloze II.
3. Standardními metodami analýzy podle odstavce 1 jsou metody uvedené v nařízení Komise (EU) č. 1272/2009 (8).
Kukuřice setá tvrdozrnná je kukuřice druhu Zea mays indurata, jejíž zrna představují převážně sklovitý endosperm (tvrdá nebo rohovitá struktura). Obvykle mají oranžovou nebo červenou barvu. Horní část (naproti klíčku) neboli koruna nemá žádnou rýhu.
Skelná zrna kukuřice seté tvrdozrnné musí splňovat tato dvě kritéria:
a)
jejich koruna nemá žádnou rýhu a
b)
jejich endosperm odhaluje při podélném řezu střední moučnatou část zcela obklopenou rohovitou částí. Rohovitá část musí tvořit dominantní část celkového povrchu řezu.
Obsah skelných zrn se určí spočítáním zrn v reprezentativním vzorku 100 zrn, která kritéria uvedená v třetím pododstavci splňují.
Referenční metoda pro určení flotačního indexu je uvedena v příloze VII.
4. Pokud výsledky analýzy ukážou, že dovážená pšenice obecná vysoké jakosti, pšenice tvrdá a kukuřice setá tvrdozrnná jsou nižší standardní jakosti, než je uvedeno v dovozní licenci, zaplatí dovozce rozdíl mezi dovozním clem použitelným pro produkt uvedený v licenci a clem pro produkt skutečně dovezený. V takovém případě se jistota pro dovozní licence uvedená v čl. 12 písm. a) nařízení (ES) č. 1342/2003 a dodatečná jistota podle čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 tohoto nařízení uvolní s výjimkou příplatku 5 EUR stanoveného ve druhém pododstavci odst. 2.
Pokud rozdíl uvedený v prvním pododstavci není zaplacen do jednoho měsíce, dodatečná jistota uvedená v čl. 3 odst. 4 a čl. 6 odst. 1 a 2 propadne.
5. Reprezentativní vzorky dovážených obilovin odebrané příslušným orgánem členského státu musí být uchovány po dobu šesti měsíců.
Článek 8
Nařízení (ES) č. 1249/96 se zrušuje.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IX.
Článek 9
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. července 2010.
REGULAMENTUL (UE) NR. 642/2010 AL COMISIEI
din 20 iulie 2010
de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește taxele de import în sectorul cerealelor
(text codificat)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 143, coroborat cu articolul 4,
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor (2) a fost modificat de mai multe ori (3) și în mod substanțial. Este necesar, din motive de claritate și de raționalizare, să se codifice regulamentul menționat.
(2)
Articolul 135 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede aplicarea ratelor taxelor din Tariful vamal comun la importul produselor enumerate la articolul 1 din regulamentul menționat. Cu toate acestea, taxa de import pentru produsele enumerate la articolul 136 alineatul (1) din regulamentul menționat va fi prețul de intervenție valabil la data importului, mărit cu 55 % și apoi redus cu prețul CIF de import aplicabil lotului în cauză.
(3)
În scopul clasificării produselor importate, produsele menționate la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt, în unele cazuri, subdivizate în mai multe calități standard. Calitățile standard care vor fi utilizate ar trebui deci stabilite folosind criterii de clasificare obiective, iar ratele de toleranță ar trebui, de asemenea, stabilite pentru ca produsele importate să beneficieze de clasificarea calitativă cea mai adecvată. Dintre criteriile obiective de clasificare calitativă pentru grâul comun, conținutul proteic, greutatea specifică și conținutul de impurități diverse (Schwarzbesatz) sunt cel mai frecvent utilizate în comerț și cel mai ușor de controlat. Pentru grâul dur aceste criterii sunt greutatea specifică, conținutul de impurități diverse (Schwarzbesatz) și conținutul de boabe sticloase. Bunurile importate trebuie deci supuse analizei de stabilire a acestor parametri pentru fiecare lot importat. Cu toate acestea, în cazul în care Uniunea a stabilit o procedură de recunoaștere oficială a certificatelor de calitate emise de o autoritate a țării de origine a bunurilor, aceste analize pot fi efectuate doar prin verificarea unui număr suficient de reprezentativ de loturi importate.
(4)
Articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că, în scopul calculării taxei de import, prețurile CIF de import reprezentative trebuie stabilite periodic pentru produsele menționate la alineatul (1). Pentru stabilirea acestor prețuri trebuie prevăzută utilizarea cotațiilor pentru mai multe calități de grâu și pentru celelalte cereale. Ar trebui specificate sursele cotațiilor reale.
(5)
Din motive de claritate și transparență, folosirea cotațiilor pentru diverse tipuri de grâu și pentru alte cereale la bursele de materii prime din Statele Unite ale Americii va oferi o bază obiectivă pentru stabilirea prețurilor CIF de import reprezentative. Adăugarea primei comerciale atribuite pe piața Statelor Unite ale Amercii fiecărei calități a diverselor cereale va permite transformarea cotațiilor la bursă pentru fiecare cereală în preț FOB de export din Statele Unite ale Amercii. Prin adăugarea costurilor de navlu maritim între Golful Mexic sau Marile Lacuri și un port al Uniunii care sunt cotate pe piețele de navlu, aceste prețuri FOB pot fi transformate în prețuri CIF de import reprezentative. Având în vedere volumul navlului și nivelului comerțului în portul Rotterdam, aceasta este destinația în Uniune pentru care cotațiile navlului maritim sunt cele mai cunoscute, mai transparente și mai accesibile. Din acest motiv, portul de destinație ales pentru Uniune ar trebui să fie Rotterdam.
(6)
În consecință, din motive de transparență, prețurile CIF de import reprezentative indicate la articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 trebuie stabilite pe baza cotațiilor de la bursele de materii prime pentru cereala în cauză, la care se adaugă prima comercială atribuită cerealei și costurile navlului maritim între Golful Mexic sau Marile Lacuri și portul Rotterdam. Cu toate acestea, diferențele costurilor de navlu în funcție de portul de destinație justifică ajustarea forfetară a taxei de import pentru porturile Uniunii situate la Marea Mediterană și la Marea Neagră, pe coasta atlantică a Peninsulei Iberice, în Regatul Unit și în Irlanda, în țările nordice, baltice și în Polonia. Factorii de calcul al prețurilor CIF de import reprezentative astfel stabilite ar trebui monitorizați zilnic pentru a se putea urmări tendința acestor prețuri. În cazul sorgului și secarei, prețul CIF de import reprezentativ calculat pentru orz permite estimarea situației de piață a acestor două produse și, în consecință, pentru aceste cereale se aplică prețul CIF de import reprezentativ stabilit pentru orz.
(7)
În scopul stabilirii taxei de import la cerealele menționate la articolul 136 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, înregistrarea prețurilor CIF de import reprezentative pentru fiecare cereală, pe o perioadă de zece zile lucrătoare, va reflecta tendințele pieței fără a introduce nesiguranță. Taxele de import pentru aceste produse pot fi deci stabilite în a cincisprezecea zi și în ultima zi lucrătoare a fiecărei luni folosind prețul mediu CIF de import reprezentativ înregistrat pe parcursul a zece zile lucrătoare. Taxa de import astfel calculată poate fi aplicată timp de două săptămâni fără un efect apreciabil de denaturare a prețului de import plătit pentru taxa de import. Cu toate acestea, în cazul în care, pentru un produs determinat, în perioada calculării prețurilor CIF de import reprezentative nu este disponibilă nicio cotație la bursă sau în cazul în care, în urma unor modificări bruște ale componentelor care fac parte din calculul taxei de import, acestea fluctuează foarte substanțial în perioada de calcul, trebuie întreprinse măsuri pentru menținerea unui preț reprezentativ corespunzător pentru produsul în cauză. În cazul fluctuațiilor mari ale cotației la bursă, ale primelor comerciale aferente cotației, ale costurilor de navlu maritim sau ale cursului de schimb folosite pentru calcularea prețului CIF de import reprezentativ al produsului, prețul folosit pentru calcularea taxei de import ar trebui menținut reprezentativ prin intermediul unei corecții corespunzătoare a abaterii de la acesta, abatere pe care o generează modificările respective. Chiar în cazul în care se efectuează acest tip de corecție, nu trebuie să fie afectat calendarul următoarei stabiliri a prețului.
(8)
În cazul importurilor de porumb sticlos, cotațiile bursiere folosite pentru calcularea prețului CIF de import reprezentativ pot să nu ia în calcul existența acestei prime peste condițiile normale de piață, fie datorită calității deosebite a bunurilor, fie datorită faptului că prețul lor include o primă de calitate peste prețul normal. Pentru a se ține seama de această primă de calitate peste prețuri sau cotații, importatorului care demonstrează că a folosit bunurile pentru a fabrica produse de calitate superioară care justifică existența acestei prime ar trebui să i se restituie o parte forfetară a taxei de import achitate pentru marfa în cauză.
(9)
Pentru a asigura respectarea dispozițiilor prezentului regulament de către importatori, ar trebui să li se solicite plata unei garanții suplimentare față de cea aferentă licențelor.
(10)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Ratele taxelor din Tariful Vamal Comun menționate la articolul 135 și la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 sunt cele aplicabile la data prevăzută la articolul 67 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului (4).
Articolul 2
(1) Taxele de import prevăzute la articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 pentru produsele de la codurile NC 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (grâu comun de calitate superioară), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 și 1007 00 90, cu excepția hibridului pentru sămânță, sunt calculate de către Comisie zilnic, dar se stabilesc în a cincisprezecea și în ultima zi lucrătoare din fiecare lună, pentru a fi aplicate din a șaisprezecea zi din lună și, respectiv, din prima zi din luna următoare. În cazul în care a cincisprezecea zi din lună este zi nelucrătoare pentru Comisie, taxele se stabilesc în prima zi lucrătoare anterioară zilei de cincisprezece din luna în cauză.
Cu toate acestea, în cazul în care, în cursul perioadei de aplicare a taxei astfel stabilite, media taxelor de import calculată înregistrează o diferență de cel puțin 5 EUR pe tonă față de taxa stabilită, se aplică o ajustare corespunzătoare.
(2) Prețul care trebuie utilizat pentru calcularea taxei de import este prețul CIF de import reprezentativ zilnic, stabilit în conformitate cu metoda prevăzută la articolul 5. La fiecare stabilire, taxa de import în cauză reprezintă media taxelor de import calculate în cursul ultimelor zece zile lucrătoare. Pentru stabilire și ajustări, Comisia nu ține seama de taxele de import zilnice utilizate pentru stabilirea anterioară.
Prețul de intervenție care trebuie utilizat la calcularea taxelor este prețul aplicabil în cursul lunii în care se aplică taxa de import.
(3) Taxele de import stabilite în conformitate cu prezentul regulament se aplică până la intrarea în vigoare a unei noi stabiliri de preț.
La fiecare stabilire sau ajustare, Comisia publică taxele de import și datele folosite pentru calcularea lor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
(4) Atunci când portul de descărcare în cadrul Uniunii se află:
(a)
în Marea Mediterană (dincolo de Strâmtoarea Gibraltar) sau în Marea Neagră și dacă mărfurile sosesc prin Oceanul Atlantic sau prin Canalul de Suez, Comisia reduce taxa la import cu 3 EUR/tonă;
(b)
în porturile atlantice ale Peninsulei Iberice, ale Regatului Unit, ale Irlandei, Danemarcei, Estoniei, Letoniei, Lituaniei, Poloniei, Finlandei sau ale Suediei și dacă mărfurile sosesc prin Oceanul Atlantic, Comisia reduce taxa la import cu 2 EUR pe tonă.
Autoritatea vamală a portului de descărcare emite un certificat care atestă cantitatea din fiecare produs descărcat în conformitate cu modelul prezentat în anexa I. Reducerea taxei prevăzute de primul paragraf nu se acordă decât în cazul în care acest certificat însoțește marfa până în momentul îndeplinirii formalităților vamale de import.
Articolul 3
(1) Taxele de import se reduc cu 24 EUR pe tonă pentru porumbul sticlos în conformitate cu prevederile anexei II.
(2) Acordarea reducerii menționate la alineatul (1) este subordonată transformării porumbului sticlos, destinat fabricării unuia dintre produsele de la codurile NC 1904 10 10, 1103 13 sau 1104 23 în termen de șase luni de la data acceptării punerii în liberă circulație.
(3) Se aplică dispozițiile sistemului destinației speciale prevăzute la articolul 82 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 și la articolele 291-300 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei (5).
(4) Prin derogare de la articolul 293 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, importatorul depune la autoritatea competentă o garanție suplimentară de 24 EUR pe tonă pentru porumbul sticlos, cu excepția cazului în care licențele de import sunt însoțite de un certificat de conformitate emis de Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) din Argentina, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (a) din prezentul regulament. În acest caz, cererea de licență de import conține la rubrica 24 mențiunea cu privire la tipul de certificat de conformitate și la numărul acestuia.
Cu toate acestea, în cazul în care taxa aplicabilă în ziua acceptării declarației de punere în liberă circulație este mai mică de 24 EUR pentru porumb, garanția este egală cu valoarea taxei.
Articolul 4
Standardele de calitate care trebuie respectate la importul în Uniune și toleranțele admisibile sunt cele prevăzute în anexa II.
Articolul 5
(1) La stabilirea prețurilor CIF de import reprezentative, prevăzute la articolul 136 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, se iau în considerare pentru grâul comun de calitate superioară, grâul dur, porumbul și celelalte cereale furajere prevăzute la articolul 2 alineatul (1) din prezentul regulament următoarele elemente:
(a)
cotația bursieră reprezentativă pe piața Statelor Unite ale Americii;
(b)
primele comerciale și reducerile cunoscute, legate de această cotație, pe piața Statelor Unite ale Americii în ziua cotației și, în special în cazul grâului dur, legate de calitatea făinii;
(c)
navlul maritim și costurile aferente acestuia între Statele Unite ale Americii (Golful Mexic sau Duluth) și portul Rotterdam, pentru o navă de minimum 25 000 de tone.
(2) Comisia constată în fiecare zi lucrătoare:
(a)
elementul prevăzut la alineatul (1) litera (a), pe baza burselor și a calităților de referință prezentate în anexa III;
(b)
elementele prevăzute la alineatul (1) literele (b) și (c) pe baza informațiilor publice disponibile.
(3) Pentru calcularea elementului prevăzut la alineatul (1) litera (b) sau a cotației FOB corespunzătoare, se aplică următoarele prime și reduceri:
(a)
primă de 14 EUR pe tonă pentru grâul comun de calitate superioară;
(b)
reducere de 10 EUR pe tonă pentru grâul dur de calitate medie;
(c)
reducere de 30 EUR pe tonă pentru grâul dur de calitate inferioară.
(4) Prețurile CIF de import reprezentative pentru grâul dur, grâul comun de calitate superioară și porumb reprezintă suma elementelor prevăzute la alineatul (1) literele (a), (b) și (c). Prețurile CIF de import reprezentative pentru secară și sorg se calculează pe baza cotațiilor orzului în Statele Unite ale Americii în conformitate cu dispozițiile anexei III.
(5) Prețurile CIF de import reprezentative pentru grâul comun pentru sămânță de la codul NC 1001 90 91 și pentru porumbul de sămânță de la codul NC 1005 10 90 sunt cele calculate pentru grâul comun de calitate superioară și, respectiv, pentru porumb.
Articolul 6
(1) Cererea de licențe de import pentru grâul comun de calitate superioară poate fi primită doar în cazul în care solicitantul:
(a)
menționează calitatea care se importă la rubrica 20 din licența de import;
(b)
prezintă un angajament scris de constituire la organismul competent, în ziua acceptării declarației de punere în liberă circulație, a unei garanții specifice suplimentare garanțiilor prevăzute de articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2003 al Comisiei (6).
Garanția suplimentară prevăzută la primul paragraf litera (b) este de 95 EUR pe tonă. Cu toate acestea, în cazul în care licența de import este însoțită de certificate de conformitate emise de Federal Grain Inspection Service (FGIS) sau de Comisia canadiană a cerealelor (CGC), în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) litera (b) sau (c), nu este necesară nicio garanție suplimentară. În acest caz, licența de import cuprinde, la rubrica 24, o mențiune cu privire la tipul certificatului de conformitate și la numărul acestuia.
(2) Cererea de licență de import pentru grâul dur poate fi primită doar în cazul în care solicitantul:
(a)
menționează la rubrica 20 din licența de import calitatea care se importă;
(b)
prezintă un angajament scris de constituire la organismul competent, în ziua acceptării declarației de punere în liberă circulație, a unei garanții specifice suplimentare garanțiilor prevăzute de articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2003, în cazul în care taxa de import pentru calitatea menționată la rubrica 20 a licenței de import nu reprezintă taxa cea mai ridicată pentru categoria de produs în cauză.
Valoarea garanției suplimentare prevăzute la primul paragraf litera (b) este egală cu diferența din ziua acceptării declarației de punere în liberă circulație dintre taxa cea mai ridicată și taxa aplicabilă calității menționate, plus 5 EUR pe tonă. Cu toate acestea, în cazul în care taxa de import aplicabilă diferitelor calități de grâu dur este nulă, angajamentul prevăzut la primul paragraf litera (b) nu este necesar.
În cazul în care licența de import este însoțită de certificate de conformitate emise de Federal Grain Inspection Service (FGIS) și de Comisia canadiană a cerealelor (CGC), în conformitate cu articolul 7, nu este necesară nicio garanție suplimentară. În acest caz, licența de import cuprinde, la rubrica 24, o mențiune cu privire la tipul certificatului de conformitate.
(3) În cazul suspendării taxelor vamale de import pentru toate categoriile calitative de grâu comun, în temeiul articolului 187 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, garanția suplimentară de 95 EUR pe tonă menționată la alineatul (1) din prezentul articol nu se solicită pentru întreaga perioadă în care sunt suspendate taxele.
Articolul 7
(1) Biroul vamal însărcinat cu punerea în liberă circulație prelevă probe reprezentative în conformitate cu anexa I la Regulamentul (CE) nr. 152/2009 al Comisiei (7), din fiecare lot de grâu comun de calitate superioară, de grâu dur și de porumb sticlos. Cu toate acestea, această prelevare nu are loc în cazul în care taxa de import aplicabilă diferitelor calități este aceeași.
Cu toate acestea, în cazul în care Comisia recunoaște oficial un certificat de calitate pentru grâul comun de calitate superioară, grâul dur sau porumbul sticlos emis de țara de origine a cerealelor, probele pentru verificarea calității certificate se prelevă numai pe un număr de loturi suficient de reprezentativ.
(2) Următoarele certificate de conformitate sunt recunoscute oficial de Comisie în conformitate cu principiile stabilite la articolele 63-65 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93:
(a)
certificate emise de Servicio Nacional de Sanidad y Calidad Agroalimentaria (Senasa) din Argentina pentru porumbul sticlos;
(b)
certificate emise de Federal Grain Inspection Service (FGIS) din Statele Unite ale Americii pentru grâul comun de calitate superioară și pentru grâul dur de calitate superioară;
(c)
certificate emise de Comisia canadiană a cerealelor (CGC) din Canada pentru grâul comun de calitate superioară și pentru grâul dur de calitate superioară.
În anexa IV sunt prezentate modele de certificate de conformitate emise de Senasa. O reproducere a ștampilelor autorizate de guvernul argentinian va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
În anexa V sunt prezentate modele de certificate de conformitate și ștampile emise de FGIS.
În anexa VI sunt prezentate modele de certificate de conformitate, specificări ale gradelor pentru exporturi și ștampile emise de CGC.
În cazul în care parametrii analitici menționați de certificatele de conformitate emise de organismele prevăzute la primul paragraf arată că sunt respectate standardele de calitate stabilite în anexa II pentru grâul comun de calitate superioară, grâul dur și porumbul sticlos, se prelevă probe de la cel puțin 3 % din mărfurile care ajung în fiecare port de descărcare în cursul anului de comercializare.
Mărfurile se clasifică la calitatea standard pentru care sunt respectate toate cerințele prevăzute în anexa II.
(3) Metodele de referință pentru analizele menționate la alineatul (1) sunt cele prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1272/2009 al Comisiei (8).
Porumbul sticlos este porumbul din specia Zea mays indurata ale cărui boabe prezintă un endosperm sticlos dominant (textură dură sau cornee). Boabele sunt în general portocalii sau roșii. Partea superioară (opusă seminței), sau coroana, nu prezintă nicio fantă.
Sunt boabe de porumb sticlos boabele care îndeplinesc următoarele două criterii:
(a)
coroana lor nu prezintă nicio fantă; și
(b)
pe o secțiune longitudinală, endospermul lor prezintă o parte centrală făinoasă, înconjurată în întregime de o parte cornee. Această parte cornee trebuie să reprezinte partea dominantă a suprafeței totale a secțiunii.
Procentul de boabe de porumb sticlos se stabilește prin numărarea, pe un eșantion reprezentativ de o sută de boabe, a boabelor ce corespund criteriilor menționate la al treilea paragraf.
Metoda de referință pentru determinarea indicelui de flotație este prevăzută în anexa VII.
(4) În cazul în care rezultatul analizei conduce la clasificarea grâului comun de calitate superioară, a grâului dur și a porumbului sticlos importate într-o calitate standard inferioară celei înscrise în certificatul de import, importatorul este obligat să plătească diferența dintre taxa de import aplicabilă produsului înscris pe certificat și taxa aplicabilă produsului importat în mod real. În acest caz, garanția pentru licența de import prevăzută la articolul 12 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1342/2003 și garanția suplimentară prevăzută la articolul 3 alineatul (4) și la articolul 6 alineatele (1) și (2) din prezentul regulament sunt eliberate, cu excepția suplimentului de 5 EUR prevăzut la alineatul (2) al doilea paragraf.
În cazul în care diferența prevăzută la primul paragraf nu este plătită în termen de o lună, garanția suplimentară prevăzută la articolul 3 alineatul (4) și la articolul 6 alineatele (1) și (2) se reține.
(5) Probele reprezentative din cerealele importate, prelevate de către autoritățile competente ale statului membru, se păstrează timp de șase luni.
Articolul 8
Regulamentul (CE) nr. 1249/96 se abrogă.
Trimiterile la regulamentul abrogat se înțeleg ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa IX.
Articolul 9
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 iulie 2010.