PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 792/2011 AL CONSILIULUI
din 5 august 2011
de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Prin Regulamentul (UE) nr. 118/2011 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite mecanisme de îndosariere cu inele originare din Thailanda.
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 6 aprilie 2010 de către societatea comercială Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (denumită în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite mecanisme de îndosariere cu inele (denumite în continuare „MII”). Plângerea conținea elemente de probă prima facie privind existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciile materiale rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
(3)
Se reamintește faptul că, astfel cum se menționează în considerentul 7 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 aprilie 2009 și 31 martie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada de examinare a prejudiciului”).
2. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au solicitat acest lucru, în special doi importatori și producătorul thailandez, au avut posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii. Pe lângă verificările menționate în considerentul 6 din regulamentul provizoriu, o verificare suplimentară a fost efectuată la localurile societății Rima Benelux Holding BV, singurul utilizator care a cooperat în cadrul anchetei prin trimiterea răspunsului la un chestionar pentru utilizatori.
(6)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora s-a avut în vedere recomandarea instituirii unei taxe antidumping definitive la importurile de anumite mecanisme de îndosariat cu inele originare din Thailanda și a perceperii definitive a sumelor depuse cu titlul de taxă provizorie. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen în care să poată prezenta observații în urma acestei informări.
(7)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
3. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(8)
În absența altor comentarii cu privire la produsul în cauză și la produsul similar, se confirmă considerentele 8-11 din regulamentul provizoriu.
4. DUMPINGUL
4.1. Valoarea normală
(9)
Se reamintește faptul că, astfel cum se explică la considerentul 14 din regulamentul provizoriu, doar un singur producător-exportator din Thailanda a cooperat în cadrul anchetei, iar exporturile sale către Uniune în decursul PA au reprezentat toate exporturile thailandeze către Uniune. Producătorul-exportator și un importator neafiliat care a cooperat au susținut că expertul extern independent care a asistat Comisia în timpul vizitei la fața locului la producătorul-exportator a făcut unele erori de calcul în raportul său. Una dintre sarcinile expertului a fost de a analiza procesul de nichelare și cantitatea de materii prime consumate de către producătorul-exportator în diferitele etape ale producției. Astfel cum s-a menționat la considerentul 15 din regulamentul provizoriu, ancheta a arătat că producătorul-exportator a furnizat informații incomplete și inexacte cu privire la elementele semnificative privind costurile sale de producție și alte materii prime. Afirmațiile făcute de producătorul-exportator și de un importator cu privire la erorile de calcul din raportul expertului au fost examinate de Comisie și s-a concluzionat că acestea nu erau fondate. Prin urmare, constatările prezentate la considerentul 15 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
(10)
Producătorul exportator și un importator au contestat, de asemenea, constatările provizorii, astfel cum sunt prevăzute la considerentele 19-20 din regulamentul provizoriu. În special, aceștia au susținut că metodologia utilizată pentru determinarea provizorie a valorii normale pentru alte tipuri decât cele pentru care s-a stabilit o valoare normală specifică era exagerată, deoarece aceasta fusese incorect bazată pe media aritmetică a valorilor normale. Comisia a admis contestația, a corectat metodologia și a revizuit calculul valorilor normale pentru aceste alte tipuri, ținând seama de gama de produse a producătorului thailandez care reflectă mai precis situația sa.
(11)
Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că ratele folosite pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (VAG) și marjele de profit de 16 % și, respectiv, 8 % au fost prea ridicate. Producătorul-exportator a afirmat că VAG nu ar trebui să depășească 12,59 %, rată care reflectă propriile sale VAG cu excepția costurilor de transport intern.
(12)
Se reamintește faptul că, astfel cum este subliniat în considerentele 15-17 din regulamentul provizoriu, producătorul-exportator nu a cooperat în cadrul anchetei și, în consecință, nu a furnizat datele privind ansamblul costurilor VAG. În aceste circumstanțe și dat fiind faptul că nu au fost furnizate informații suplimentare privind ansamblul costurilor VAG ale societății, s-a decis să se aibă în continuare la bază informațiile disponibile în plângere. În plus, având în vedere informațiile disponibile și în măsura în care acestea pot fi verificate, o rată VAG de 16 % a fost considerată rezonabilă. Prin urmare, contestația a fost respinsă.
(13)
Producătorul-exportator a susținut că marjă de profit de 8 % utilizată la calculul provizoriu a fost prea ridicată și, în schimb, ar fi trebuit utilizată o marjă de profit de 5 %. Argumentele au fost, în primul rând, că o marjă de profit de 5 % a fost utilizată pentru profitul țintă în analiza prejudiciului și, în al doilea rând, că o marjă de profit de 5 % ar fi în conformitate cu anchetele anterioare privind același produs. Cu privire la primul argument, Comisia a constatat că stabilirea unui profit țintă pentru industria din Uniune și nivelul de profit folosit pentru stabilirea unei valori normale nu urmează aceeași logică și, prin urmare, nu trebuie să fie aceleași. Cu privire la cel de al doilea argument, Comisia a admis că există o serie de motive pentru utilizarea aceleiași marje de profit ca și în anchetele anterioare privind același produs și a hotărât să accepte această afirmație și să modifice nivelul de profit utilizat la calcularea valorilor normale în consecință.
(14)
În urma comunicării finale, industria din Uniune și producătorul-exportator au prezentat o serie de observații. Industria din Uniune nu a fost de acord cu corecția efectuată în ceea ce privește marja de profit, susținând că o marjă de profit de 5 % nu ar fi suficientă pentru a acoperi cerințele de rentabilitate ale celor trei societăți afiliate implicate în producerea și vânzarea produsului în cauză, fără a furniza niciun alt argument substanțial. Prin urmare, observația a fost respinsă.
(15)
Producătorul-exportator a afirmat că costul deprecierii, construcțiilor și asigurărilor utilizat la calculul valorii normale a unui anumit tip nu a fost același cu cel folosit pentru celelalte tipuri și că ar trebui să se aplice aceeași cifră pentru toate tipurile. Comisia a verificat afirmația și a constatat, într-adevăr, o eroare de calcul. Cu toate acestea, contrar afirmației producătorului exportator, s-a constatat prezența erorii în calcularea valorii normale a celorlalte tipuri. În consecință, s-a efectuat o corecție a valorii normale pentru alte tipuri de produse.
(16)
Producătorul-exportator a afirmat, de asemenea, că valorile normale stabilite pentru alte tipuri de produse decât cele pentru care s-a stabilit o valoare normală specifică nu au luat pe deplin în considerare gama reală de produse a producătorului-exportator. În acest sens, producătorul-exportator și-a reiterat solicitarea ca o medie ponderată a valorilor normale constatate să fie utilizată pentru alte tipuri, reflectând astfel gama reală de produse a producătorului-exportator. Astfel cum s-a menționat la considerentul 10 de mai sus, Comisia a fost de acord să revizuiască calculul valorilor normale pentru aceste alte tipuri, pentru a ține seama de gama reală de produse a producătorului din Thailanda și, indiferent de volumele reale de vânzări pentru fiecare tip, a fost calculată o valoare normală pentru MII mici, medii și mari. Cu toate acestea, în absența unor motive întemeiate, Comisia a respins argumentul că ar trebui să fie luat în considerare în plus un factor de ponderare pe baza vânzărilor exportatorului către Uniune.
(17)
În plus, producătorul-exportator a pretins că metoda Comisiei de calculare a valorii normale în funcție de lungimea mecanismelor de îndosariere cu inele a fost imprecisă și incompletă și a propus o nouă metodă de calcul al valorii medii, care să ia în considerare mai precis diverse variante de lungime. Astfel cum s-a explicat la considerentul 16 de mai sus, Comisia a calculat o valoare normală pentru alte tipuri de produse decât cele pentru care o anumită valoare normală a fost stabilită și a calculat valorile normale reflectând MII mici, medii și mari. Calculul exportatorului s-a dovedit a fi inadecvat și orientat către rezultate. Prin urmare, pretenția a fost respinsă.
(18)
Pe lângă modificările menționate anterior și în absența oricăror altor observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 15-20 din regulamentul provizoriu privind stabilirea valorii normale.
4.2. Prețul de export și comparația
(19)
Producătorul-exportator a afirmat că moneda utilizată pentru calculul cheltuielilor de transport în cadrul calculării dumpingului nu a fost cea corectă. Comisia a admis această afirmație.
(20)
În absența oricăror altor observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 21-24 din regulamentul provizoriu referitor la stabilirea prețurilor de export și compararea prețurilor de export cu valoarea normală respectivă.
4.3. Marja de dumping
(21)
Producătorul-exportator a afirmat că, la calcularea marjei de dumping, nu s-a ținut seama de valoarea normală specifică pentru două tipuri. Afirmația a fost admisă și s-a operat corecția necesară.
(22)
Având în vedere schimbărilor menționate anterior privind calcularea valorii normale și comparația, și după corectarea erorii de calcul în ceea ce privește prețul de export menționată mai sus, cuantumul dumpingului determinat în final, exprimată ca procentaj din prețul de import CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este după cum urmează:
Producător-exportator
Marja de dumping
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailanda
16,3 %
(23)
Având în vedere că producătorul-exportator care a cooperat reprezintă totalitatea exporturilor thailandeze ale produsului în cauză către Uniune, s-a considerat că ar trebui să se stabilească marja reziduală de dumping la nivelul marjei de dumping stabilite pentru acesta din urmă, respectiv 16,3 %.
5. DEFINIȚIA INDUSTRIEI UNIUNII
(24)
În lipsa oricăror observații privind definiția industriei Uniunii, se confirmă constările de la considerentele 28-32 din regulamentul provizoriu.
6. PREJUDICIUL
6.1. Consumul din Uniune și importurile din Thailanda
(25)
Producătorul thailandez și mai mulți importatori au pus la îndoială tendințele consumului din Uniune stabilite în regulamentul provizoriu. În special, ei au afirmat că consumul a scăzut într-o măsură mai mare decât ceea ce s-a stabilit în mod provizoriu (cu aproximativ 30 %). De asemenea, aceștia au cerut clarificări privind metodologia aplicată de Comisie pentru a stabili consumul, deoarece MII sunt incluse la o poziție tarifară alături de alte produse.
(26)
Trebuie menționat faptul că, deși aceste părți interesate au contestat constatările privind consumul, nu au fost furnizate dovezi sau cifrele în sprijinul acestor afirmații. De asemenea, acestea nu au indicat nicio eroare metodologică.
(27)
În ceea ce privește metodologia, ar trebui reamintit faptul că, astfel cum s-a menționat la considerentul 33 din regulamentul provizoriu, consumul a fost stabilit pe baza cifrelor de vânzări verificate furnizate în răspunsul la chestionar al părților cooperante (cei doi producători din Uniune și exportatorul thailandez pentru perioadele 2008-PA) și pe baza cifrelor Eurostat pentru restul importurilor. Având în vedere că MII din alte surse sunt supuse măsurilor antidumping, importurile (din toate sursele) sunt înregistrate la coduri de subpoziții din baza de date a tarifelor vamale (TARIC) care sunt în foarte mare măsură specifice cu privire la produsul care face obiectul anchetei. Aceste subpoziții au fost utilizate pentru a garanta că doar importurile de produs în cauză au fost avute în vedere, în pofida unei actualizări minore a definiției produsului în cadrul prezentei anchete.
(28)
În plus, dat fiind că cifrele Eurostat sunt exprimate în kilograme, în timp ce consumul a fost calculat în bucăți, un importator a cerut clarificări în ceea ce privește metodologia folosită pentru converti kilogramele în bucăți. Prin urmare, ar trebui să se precizeze că a fost utilizat un factor de conversie de 50 g/bucată, ceea ce este în concordanță cu anchetele anterioare și s-a dovedit a fi rezonabil în comparație cu informațiile furnizate de producătorul-exportator thailandez. Ar trebui adăugat, de asemenea, că, în cazul în care Comisia ar fi folosit exact greutatea medie per bucată, care rezultă din informațiile furnizate de producătorul-exportator thailandez, importurile din Thailanda ar fi prezentat, pe ansamblul perioadei de analiză a prejudiciului, o creștere mai accentuată, atât în termeni de volum absolut (cu 25 %, în comparație cu 19 % stabilit în regulamentul provizoriu), cât și în termeni de cote de piață (de la 11,8 % la 15,5 %, față de 12,0 % la 15,0 % stabilit în regulamentul provizoriu).
(29)
Un importator a susținut, de asemenea, că importurile thailandeze au scăzut de fapt cu 40 % în cursul perioadei de analiză a prejudiciului, dar aceasta s-a fost bazat pe valoarea de import - și nu pe volum - pentru totalitatea codului vamal, incluzând astfel alte produse decât cele care fac obiectul anchetei. Acest argument a trebuit să fie respins.
(30)
Având în vedere cele de mai sus, constatările de la considerentele 33-40 din regulamentul provizoriu privind consumul din Uniune (care a scăzut cu mai mult de 15 % între 2008 și PA) și importurile din Thailanda sunt confirmate.
6.2. Situația economică a industriei Uniunii
(31)
Un importator a afirmat că analiza prejudiciului a fost afectată, deoarece situația financiară precară a industriei din Uniune ar trebui să fie analizată în legătură cu situația uneia dintre societățile sale afiliate, despre care se susține că realizează profit din activitatea de MII. În această privință, se remarcă faptul că analiza prejudiciului ar trebui să se concentreze numai pe vânzările industriei Uniunii pe piața sa internă a produsului în cauză, fabricat în Uniune. Dat fiind că, astfel cum se menționează la considerentul 69 din regulamentul provizoriu, societatea în cauză nu este un producător din Uniune și comercializează, în principal, produse care nu sunt originare din Uniune, aceasta nu ar trebui să fie luată în considerare în sensul analizei prejudiciului.
(32)
Fără a aduce atingere celor de mai sus, se subliniază totuși că importatorul nu a furnizat nicio informație care să arate că societatea menționată anterior ar fi într-o situație financiară bună. Dimpotrivă, cifrele obținute în cursul anchetei arată că și această societate a înregistrat o scădere semnificativă a volumului vânzărilor sale de MII în cursul perioadei de anchetă.
(33)
Ținând cont de cele menționate anterior și în lipsa altor observații cu privire la analiza prejudiciului, se confirmă considerentele 41-57 din regulamentul provizoriu și se concluzionează că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
7. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
7.1. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(34)
Chiar dacă unele părți interesate au contestat constatările provizorii cu privire la efectul celorlalți factori (a se vedea mai jos), niciuna dintre acestea nu a contestat constatarea provizorie conform căreia importurile din Thailanda, care fac obiectul unui dumping, au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune. Se confirmă considerentele 58-64 din regulamentul provizoriu.
7.2. Efectele altor factori
(35)
Unele părți interesate au contestat constatările provizorii cu privire la efectul altor factori, și au afirmat că, alternativ, reducerea cererii, concurența între producătorii din Uniune, importurile din India și prejudiciul autoprovocat ar fi cauza principală a prejudiciului.
(36)
În ceea ce privește reducerea cererii, se face trimitere la considerentele 25-30 de mai sus, care confirmă tendința consumului stabilită în regulamentul provizoriu. Afirmațiile că efectele reducerii cererii au fost subestimate ar trebui să fie respinse în consecință. Cu toate acestea, trebuie reamintit faptul că, la considerentul 67 din regulamentul provizoriu, s-a concluzionat că scăderea consumului ar fi putut într-adevăr contribui la prejudiciul important suferit de industria din Uniune, deși acest efect a fost susținut considerabil prin efectul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. Cu toate acestea, efectul scăderii consumului nu a fost de natură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat.
(37)
De asemenea, exportatorul thailandez a susținut că prejudiciul suferit de industria din Uniune a fost cauzat, de asemenea, de concurența dintre producătorii din Uniune. Aceasta se datorează în principal faptului că pierderea cotei de piață a industriei din Uniune a coincis cu creșterea cotei de piață a celuilalt producător din Uniune.
(38)
În această privință, chiar și în cazul în care calculele prezentate de exportatorul thailandez nu sunt în întregime corecte, este adevărat că, în ansamblu, cota de piață a celui de-al doilea producător a crescut, de asemenea, în cursul perioadei de analiză a prejudiciului. Cu toate acestea, ar trebui să se reamintească faptul că, astfel cum s-a menționat la considerentul 30 din regulamentul provizoriu, acest producător importă o cantitate semnificativă de MII din Thailanda. Fapt interesant, în anul în care acest producător a reușit să își sporească numărul de vânzări de produse fabricate în Uniune și cota de piață, au sporit semnificativ și vânzările de MII din Thailanda. În realitate, acesta chiar a devenit un importator important de MII din Thailanda, achiziționând o parte importantă din exporturile thailandeze sin cursul anului respectiv. Prin urmare, chiar în cazul în care cel de-al doilea producător din Uniune a reușit într-adevăr să preia o parte din cotele de piață ale industriei din Uniune, este dificil să nu se concluzioneze că această societate comercială a reușit să facă acest lucru deoarece a beneficiat, de asemenea, de importurile de MII din Thailanda care au făcut obiectul unui dumping. Se reamintește faptul că acest producător a fost exclus din definiția industriei din Uniune din cauza activităților sale importante de import în raport cu propria sa producție.
(39)
În plus, argumentul abordat deja la considerentul 69 din regulamentul provizoriu conform căruia importurile indiene au cauzat, de asemenea, un prejudiciu industriei din Uniune a fost repetat de către părțile interesate. Afirmația se baza pe faptul că India deține o cotă de aproximativ 50 % din piața Uniunii, adică de trei ori mai mult decât Thailanda, și că prețurile medii aferente au scăzut cu 3 % între 2009 și perioada de anchetă, în timp ce au subcotat prețurile din Uniune cu 24 %. De asemenea, s-a subliniat faptul că o parte importantă a importurilor indiene a fost achiziționată de către o societate afiliată industriei din Uniune.
(40)
Cu toate acestea, nu au fost oferite argumente noi în acest sens și aceste afirmații au fost deja abordate în regulamentul provizoriu. Chiar dacă nivelul absolut al importurilor indiene a fost într-adevăr, per ansamblu, mai ridicat decât nivelul importurilor din Thailanda, s-a arătat, în regulamentul provizoriu, că aceste importuri au evoluat în mod diferit: în timp ce importurile din Thailanda au crescut în cursul perioadei de analiză a prejudiciului atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, importurile indiene au scăzut (cu aproape 10 %) iar cotele de piață, la rândul lor, s-au diminuat ușor. În plus, nivelul prețurilor medii din India a fost, de asemenea, mai mare decât prețul de import din Thailanda. Mai mult, chiar dacă o societate afiliată industriei din Uniune importă MII din India, ancheta a stabilit că nivelul acestor importuri a scăzut în mod semnificativ în ultimii ani, astfel cum se menționează mai sus la considerentul 32.
(41)
În cele din urmă, mai multe părți interesate au susținut, de asemenea, că reclamantul și-a pierdut clienții deoarece a devenit o prezență activă pe piața din aval prin societatea sa mamă, Ring International Holding (RIH), și că vânzările de MII către societăți afiliate ar trebui să fie examinate cu atenție, deoarece acestea nu ar fi realizate în condiții de deplină concurență. Aceste afirmații au fost respinse pentru că nu au fost motivate și ancheta a arătat că vânzările către societățile afiliate au fost neglijabile în comparație cu totalul vânzărilor.
7.3. Constatare privind legătura de cauzalitate
(42)
Pe baza informațiilor de mai sus, constatările provizorii stabilite la considerentele 65-76 din regulamentul provizoriu se confirmă. Chiar dacă alți factori decât importurile au avut, de asemenea, un impact asupra situației industriei din Uniune, s-a concluzionat că importurile din Thailanda care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei din Uniune, în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe baza unei analize care a distins și separat în mod corespunzător efectele tuturor factorilor cunoscuți de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping.
8. INTERESUL UNIUNII
(43)
Doi din cei cinci importatori care au cooperat în timpul anchetei au reacționat la dezvăluirea constatărilor provizorii și au transmis observații în scris. Unul dintre acești importatori a solicitat să fie audiat, la fel ca și un alt importator. Comisia a decis, de asemenea, să efectueze o vizită la sediul singurului utilizator care a participat la anchetă.
(44)
Nu s-au formulat observații cu privire la considerentele 79-90 din regulamentul provizoriu privind descrierea pieței și secțiunea referitoare la interesul industriei Uniunii.
8.1. Importatori și comercianți
(45)
În primul rând, se reamintește faptul că în regulamentul provizoriu s-a concluzionat că instituirea de măsuri ar putea avea doar un impact negativ semnificativ asupra situației unui importator, care produce, de asemenea, MII în Uniune. Acest importator nu a reacționat la instituirea măsurilor provizorii.
(46)
Un alt importator, care, de asemenea, a solicitat o audiere prezidată de consilierul-auditor, a pus sub semnul întrebării în principal calculul marjei de dumping, analiza prejudiciului și calcularea consumului Uniunii. Acesta nu a făcut totuși noi observații privind analiza interesului Uniunii.
(47)
Un al treilea importator, care reprezintă 20 % din totalul importurilor din Thailanda, a solicitat o audiere în cursul căreia s-a explicat că, contrar informațiilor prezentate anterior în timpul anchetei, aceasta nu și-a încetat toate activitățile referitoare la MII, astfel cum s-a menționat la considerentul 92 din regulamentul provizoriu, ci le-a transferat către un alt birou. În cadrul audierii sale, acest importator a explicat că activitatea cu MII este doar complementară activității sale principale, care acoperă alte produse și nu exclude importul de MII din Thailanda, chiar și în cazul în care se impun măsuri. Cu toate acestea, din cauza costurilor generale ale rețelei de distribuție de mari dimensiuni, aceasta va depinde de nivelul taxelor antidumping și de posibilitatea de creștere a prețurilor pentru clienți. Alternativ, acest importator nu ar avea de suferit consecințe negative semnificative ca urmare a încetării activităților cu MII, având în vedere importanța minoră a acestei activități în comparație cu ansamblul activităților sale.
8.2. Utilizatori
(48)
Astfel cum se menționează la considerentul 5 de mai sus, răspunsurile la chestionar prezentate de singurul utilizator care a cooperat au fost verificate în timpul vizitei la fața locului, după instituirea măsurilor provizorii. Acest utilizator se aprovizionează dintr-o varietate de surse, inclusiv din Uniune, India și Thailanda. De asemenea, obișnuia să importe din China, dar și-a schimbat sursa de aprovizionare odată cu impunerea de taxe antidumping.
(49)
Importurile thailandeze reprezintă aproximativ 10 % din achizițiile sale totale de MII, iar societatea a decis să nu importe produse thailandeze de la instituirea măsurilor provizorii. Chiar dacă măsurile nu par să fi afectat în mod semnificativ situația sa economică, această societate își exprimă totuși regretul pentru limitarea surselor sale de aprovizionare și în special pentru faptul că, în prezent, aceasta nu se poate baza întotdeauna pe livrarea pe termen scurt de MII.
(50)
Unele părți interesate au reiterat afirmația deja abordată în regulamentul provizoriu că instituirea măsurilor ar duce la un număr limitat de surse de aprovizionare pe piața Uniunii. Prin urmare, este util să se amintească că, într-adevăr, ancheta a arătat că piața Uniunii este caracterizată de un număr limitat de părți implicate: există un singur producător din India, unul din Thailanda, doi din Uniune și câțiva din China. Scopul măsurilor antidumping este acela de a restabili concurența loială pe piața Uniunii, nu de a împiedica importurile. Acest fapt poate, într-adevăr, să aibă drept rezultat o reducere a nivelului importurilor, în timp ce măsurile compensează caracterul de denaturare a schimburilor comerciale al acestor importuri. Totuși, ca atare, acesta nu este un motiv suficient pentru a pune la îndoială instituirea măsurilor împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping. S-ar putea susține chiar că, pe piața Uniunii, ar trebui să fie garantată concurența loială pentru a asigura existența în continuare a tuturor surselor de aprovizionare pe termen lung.
(51)
Se preconizează că, odată cu un nivel de taxă definitivă, care este mai mic decât cel provizoriu, importurile thailandeze ar putea pătrunde încă pe piața Uniunii, în timp ce ancheta a arătat că există și alte surse de aprovizionare, chiar și în număr limitat.
8.3. Constatare privind interesul Uniunii
(52)
Având în vedere cele menționate anterior și în lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 77-110 din regulamentul provizoriu și se concluzionează că, în ansamblu, pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri antidumping definitive la importurile de MII originare din Thailanda.
9. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
9.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(53)
În lipsa oricăror observații cu privire la nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 111-114 din regulamentul provizoriu.
9.2. Măsuri definitive
(54)
Cu privire la valoarea taxei necesare pentru eliminarea efectelor practicilor de dumping prejudiciabile, s-a observat că taxa antidumping ar trebui să fie redusă la 6 %, deoarece se presupune că importurile din India nu fac obiectul unui dumping și sunt cu 6 % mai importante decât importurile thailandeze. În acest sens, se observă că scopul taxelor antidumping nu este de a alinia prețurile cu cele din alte surse, ci de a elimina efectele de denaturare ale practicilor de dumping prejudiciabile.
(55)
Având în vedere constatările formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul dumpingului constatat. Acesta a fost calculat la 16,3 %, fiind în mod evident mai scăzut față de cel de la momentul etapei provizorii.
(56)
Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive pentru exportatorul cooperant este de 16,3 %.
10. PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(57)
Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei din Uniune, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu, până la nivelul sumei taxei definitive instituite prin prezentul regulament. Din moment ce taxa definitivă este mai mică decât taxa provizorie, sumele depuse în plus față de nivelul taxei definitive ar trebui restituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă privind anumite mecanisme de îndosariere cu inele care se încadrează în prezent la codul NC ex 8305 10 00 (coduri TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 și 8305100036) și care sunt originare din Thailanda. În sensul prezentului regulament, mecanismele de îndosariere cu inele sunt compuse din cel puțin două plăci sau sârme din oțel, pe care sunt fixate cel puțin 4 semi-inele din sârmă de oțel și care sunt prinse laolaltă de o copertă din oțel. Ele se deschid prin tragerea semi-inelelor sau cu ajutorul unui mic dispozitiv declanșator din oțel fixat pe mecanismul de îndosariere cu inele.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) în raport cu prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, este de 16,3 %.
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 118/2011 se percep cu titlu definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1 din prezentul regulament. Sumele depuse în plus față de nivelul taxei antidumping definitive se restituie.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 5 august 2011.