NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 57/2011
ze dne 18. ledna 2011,
kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) je třeba s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky a zajistil využívání dotčené populace využívána v míře, která od roku 2015 s co nejvyšší pravděpodobností povede k maximálnímu udržitelnému výnosu, a to včetně přijetí nezbytných opatření ke shromažďování příslušných údajů, posuzování dotčené populace a stanovení úrovní jejího maximálního udržitelného výnosu.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse evropského v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském moři by tudíž měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (2), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (3), nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (4), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (5), nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (6), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (7), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (8), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (9).
(7)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (10), by se mělo určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
U některých druhů, jako jsou některé určité žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(9)
Humr severský se loví ve smíšeném lovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank je naprosto nutné provést opatření pro zachování zdrojů, aby se co nejvíce snížil odlov humra severského. Je proto vhodné omezit v této oblasti rybolovná práva pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(10)
Vzhledem k nedávnému vývoji cíleného rybolovu drsnatcovitých v podoblastech ICES VI, VII a VIII a v zájmu zajištění udržitelného řízení této populace je třeba stanovit omezení odlovu pro tuto populaci.
(11)
Je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2011 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (11).
(12)
Na základě nařízení (ES) č. 754/2009 je z působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v článku 11 nařízení (ES) č. 1342/2008 vyloučena skupina francouzských plavidel. Z informací poskytnutých Francií v roce 2010 vyplývá, že vyloučení této skupiny plavidel z režimu intenzity již nepředstavuje omezení administrativní zátěže. V důsledku toho již není nadále splněna jedna z podmínek pro vyloučení. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel znovu zahrnout do výše uvedeného režimu intenzity rybolovu. Jelikož období řízení rybolovu uvedené v příloze IIA nařízení (EU) č. 53/2010 (12) skončí dne 31. ledna 2011, mělo by se toto opětovné zahrnutí použít ode dne 1. února 2011.
(13)
Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení smačků ve vodách EU divizí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(15)
Postupem stanoveným v dohodách nebo protokolech o o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (13), Faerskými ostrovy (14) a Grónskem (15) jednala Unie o o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2011 měla být uzavřena počátkem roku 2011. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2011, je zapotřebí, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohody s Faerskými ostrovy.
(16)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a s jinými organizacemi spolupracuje, ač není jejich členem. Kromě toho v souladu s Aktem o o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky k Evropské unii dohody o o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2011 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2010 nedosáhla dohody o o přijetí opatření pro zachování zdrojů pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. Většina smluvních stran včetně Unie však byla toho názoru, že by tyto tři populace měly být regulovány, aby bylo zajištěno jejich udržitelné řízení. Je proto vhodné, aby Unie přijala opatření k tomuto účelu.
(18)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2010 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti přijala rozhodnutí, v němž bylo konstatováno, že v roce 2009 Unie nevyužila zcela svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba tato nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. Na stejném zasedání byl pozměněn plán obnovy populace tuňáka obecného. ICCAT dále přijala doporučení k zachování liškouna velkookého, kladivounovitých a žraloka dlouhoploutvého. Aby se přispělo k zachování rybích populací, je třeba tato opatření provést v právu Unie.
(19)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výroční zasedání v roce 2010 revidovala celkovou kapacitu loďstev provádějících odlov tropických tuňáků v období 2006-2008 a odlov mečouna obecného a tuňáka křídlatého v období 2007-2008. ITOC rovněž schválila provádění plánů rozvoje loďstva. IOTC vedle toho schválila rezoluci o o zachování liškounů (čeleď Alopiidae) lovených v souvislosti s rybolovem v oblasti její působnosti.
(20)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla opět projednávána na 8. mezinárodních konzultacích k založení SPFRMO v listopadu 2009 a mají být opět projednávána na nadcházející 2. přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011. Podle dohody zúčastněných stran jsou tato prozatímní opatření dobrovolná a podle mezinárodního práva právně nezávazná. S ohledem na související ustanovení Dohody OSN o o rybích populacích je však žádoucí tato opatření provést v právu Unie.
(21)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2010 omezení odlovu pro čtyři rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést v právu Unie.
(22)
V souladu s článkem 291 Smlouvy by opatření nezbytná pro stanovení omezení odlovu pro některé populace s krátkou životností měla být z důvodů naléhavosti přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (16).
(23)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytváří či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádějí v právu Unie, měla zpětnou působnost. Zejména s ohledem na skutečnost, že některá rybolovná práva v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovena pro období počínající dnem 1. prosince 2010, by se příslušná ustanovení tohoto nařízení měla používat od uvedeného dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy bez oprávnění.
(24)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (17), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání odlovů a intenzity rybolovu a oznamování údajů o o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(25)
Aby se zabránilo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2011, s výjimkou ustanovení o o omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2011, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní den použitelnosti v souladu s 23. bodem odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(26)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví níže uvedená rybolovná práva:
a)
na rok 2011 omezení odlovu některých populací ryb a skupin populací ryb a
b)
na období od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 některá omezení intenzity rybolovu,
c)
na období uvedená v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V rybolovná práva pro některé populace v oblasti Úmluvy o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (úmluva CCAMLR); a
d)
na období uvedená v článku 28 rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky (úmluva IATTC).
2. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných konzultací v oblasti rybolovu s Faerskými ostrovy. Konečná rybolovná práva stanoví Rada na návrh Komise.
3. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 2. Tato rybolovná práva zahrnují dodatečná rybolovná práva pro makrelu obecnou, která jsou výsledkem kvóty neodlovené v roce 2010.
Článek 2
Oblast působnosti
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na:
a)
plavidla EU a
b)
na plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (18);
h)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
i)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 218/2009 (19);
b)
oblastí „Skagerrak“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
oblastí „Kattegat“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
oblastí „VII (Porcupine Bank - jednotka 16)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009 (20);
g)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 217/2009 (21);
h)
oblast úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je vymezena v Úmluvě o o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (22);
i)
oblast úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezena v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (23);
j)
oblast úmluvy CCAMLR (Úmluva o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je vymezena v nařízení (ES) č. 601/2004 (24);
k)
oblast úmluvy IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je vymezena v Úmluvě o o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (25);
l)
oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezena v Dohodě o o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (26);
m)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o o rybolovu v jižním Indickém oceánu (27) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
n)
oblast úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je vymezena v Úmluvě o o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (28);
o)
„oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, za podmínek stanovených v článku 15 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (29) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise stanoví TAC pro huňáčka severního ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, jež jsou pro Unii k dispozici na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o o partnerství v odvětví rybolovu a s protokolem k ní.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2011 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IID tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV a populace šprota obecného ve vodách EU v divizi ICES IIa a v podoblasti ICES IV.
Článek 6
Zvláštní ustanovení pro některé TAC
1. Některé TAC uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek stanoví dotčený členský stát na základě údajů jím shromážděných a posouzených na úrovni, která:
a)
je v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
od roku 2015 s co největší pravděpodobností povede k využívání populace, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem.
2. Dotčený členský stát do 28. února 2011 uvědomí Komisi o o úrovni přijaté v souladu s odstavcem 1 a o o opatřeních, které hodlá přijmout pro dosažení souladu s uvedeným ustanovením. S ohledem na tuto informaci a za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 2371/2002, může Komise rozhodnout o o nouzových opatřeních.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu
1. Pro některé populace uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek může členský stát za podmínek uvedených v odstavci 2 tohoto článku přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty v rámci celkového množství uvedeného v příloze IA jako procento z kvóty přidělené danému členskému státu.
2. Členský stát může plavidlům přidělit dodatečné kvóty, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidla;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednotlivým plavidlům účastnícím se řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů, které se u tohoto typu plavidla předpokládají, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení kvóty přidělené tomuto plavidlu;
c)
všechny úlovky příslušné populace odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené kvóty.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2011 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát, který má v úmyslu použít odstavce 1, 2 a 3, předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót tyto informace:
-
seznam plavidel účastnících se daných zkoušek a údaje o o zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěném na palubě;
-
kapacita, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
-
odhadované míry výmětů těchto typů plavidel a
-
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené těmito plavidly v roce 2010.
Článek 8
Zakázané druhy
1. Plavidla EU nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žralok veliký (Cetorhinus maximus) a žralok bílý (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU i mimo ně;
b)
polorejnok křídlatý (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnok vlnitý (Raja undulata) a rejnok bílý (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žralok nosatý (Lamna nasus) v mezinárodních vodách a
f)
pilohřbetovití (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné.
Článek 9
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 10
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 platí omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA pro řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části divize ICES IIIa ležící mimo Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV, v divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách EU divizí ICES IIa a Vb;
b)
v příloze IIB pro obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC pro řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 11
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Článek 3 nařízení (ES) č. 2347/2002 (30) se použije pro platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými ve zmíněném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v článku 3 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2011 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II zmíněného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 12
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov provedla plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 13
Omezení využívání některých rybolovných práv
1. Rybolovná práva stanovená v příloze I pro mníkovce bělolemého, tresku obecnou, pakambalu průsvitnou, ďasovité, tresku jednoskrvnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, mníka modrého, mníka mořského, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyk obecný a ostrouna obecného v podoblasti ICES VII či jejích příslušných divizích jsou omezena zákazem rybolovu všech těchto druhů i jejich uchovávání na palubě v období od 1. května do 31. července 2011 v oblasti Porcupine Bank. Příslušné položky přílohy I se určí křížovým odkazem na tento článek.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku se lodím, které mají na palubě druhy uvedené v tomto odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 14
Přenos dat
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři v období od 15. dubna do 15. května 2011.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu tuňáka obecného pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. V souvislosti s rybolovem v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounovitých čeledi Sphyrnidae (s výjimkou kladivouna tiburo - Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jeho upravených těl.
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v části A přílohy V je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se na podoblasti uvedené v části B přílohy V TAC pro úlovky a vedlejší úlovky v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR se mohou během rybářské sezóny 2011 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblasti státní jurisdikce. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 24. července 2011.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize FAO 58.4.1 a 58.4.2 jsou v části B přílohy V stanoveny TAC pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2011/2012
1. Během rybářské sezóny 2011/2012 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR. Pokud daný členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi, v každém případě nejpozději 1. června 2011:
a)
za použití formuláře uvedeného v části C přílohy V svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v části D přílohy V konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.
4. Členské státy mohou udělit oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové plavidlu, které nebylo oznámeno sekretariátu CCAMLR v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC
1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit rozdělení plavidel mezi oba typy rybolovu uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotčených populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedený kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v mezích stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Liškouni uvedení v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporanění.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2011 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které v souladu s článkem 25 aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky svých plavidel provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi, za účelem jejich sdělení prozatímnímu sekretariátu SPRFMO, údaje zaznamenané systémy sledování plavidel, měsíční hlášení o o odlovech, a pokud jsou k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy uvedené v článku 25 omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti úmluvy SPRFMO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství odlovů, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti úmluvy SPRFMO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
buď od 29. července do 28. září 2011, nebo od 18. listopadu 2011 do 18. ledna 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2011 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2011, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států lovící s košelkovými nevody musí v oblasti vymezené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, kdy případně není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Opatření na ochranu hlubinných žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, žlutoploutvého, pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. července 2011 do 24:00 hod. dne 30. září 2011. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení,
b)
neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
v závěrečné části plavby, pokud plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí; nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidly s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky tmavé (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zakázané druhy
1. Plavidla třetích zemí nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; a
e)
pilohřbetovitých (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se neporaněné ihned a v největší možné míře vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušuje písmeno h).
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Článek 38 se však použije ode dne 1.února 2011.
Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2011, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv články 20, 21 a 22 a přílohy IE a V.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. ledna 2011.
REGULAMENTUL (UE) NR. 57/2011 AL CONSILIULUI
din 18 ianuarie 2011
de stabilire, pentru anul 2011, a posibilităților de pescuit pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește, aplicabile în apele UE și, pentru navele din UE, în anumite ape din afara UE
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 43 alineatul (3),
având în vedere propunerea Comisiei Europene,
întrucât:
(1)
În conformitate cu articolul 43 alineatul (3) din tratat, Consiliul adoptă, la propunerea Comisiei, măsuri de stabilire și de repartizare a posibilităților de pescuit.
(2)
Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1) impune stabilirea măsurilor aplicabile accesului la ape și la resurse și exercitarea durabilă a activităților de pescuit, ținând seama de avizele științifice, tehnice și economice disponibile și în special de rapoartele întocmite de Consiliul științific, tehnic și economic pentru pescuit (CSTEP).
(3)
Consiliului îi revine obligația să adopte măsuri privind fixarea și repartizarea posibilităților de pescuit pe zone de pescuit sau pe grup de zone de pescuit, inclusiv anumite condiții legate funcțional de acestea, după caz. Posibilitățile de pescuit trebuie distribuite între statele membre într-un mod care să asigure fiecărui stat membru o anumită stabilitate în activitățile de pescuit pentru fiecare stoc sau zonă de pescuit și ținând cont în mod adecvat de obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002.
(4)
Atunci când o captură totală admisibilă (TAC) este alocată unui singur stat membru, respectivului stat membru trebuie să i se atribuie competențe, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din tratat, pentru a stabili nivelul acestei TAC. Trebuie să se adopte dispoziții prin care să se garanteze că, atunci când stabilește nivelul unei astfel de TAC, statul membru respectiv acționează în deplină conformitate cu principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului și se asigură, în cea mai mare măsură posibilă, că nivelurile de exploatare a stocului în cauză produc un randament maxim durabil, începând din 2015, inclusiv prin adoptarea măsurilor necesare pentru colectarea datelor pertinente, pentru evaluarea stocului în cauză și pentru determinarea nivelurilor de randament maxim durabil al stocului respectiv.
(5)
TAC trebuie stabilite pe baza avizelor științifice disponibile, ținând seama de aspectele biologice și socio-economice și asigurând totodată un tratament echitabil al sectoarelor de pescuit, precum și pe baza opiniilor exprimate în cadrul consultărilor cu părțile interesate, în special la reuniunile la care au participat Comitetul consultativ pentru pescuit și acvacultură și consiliile consultative regionale în cauză.
(6)
Pentru stocurile care fac obiectul unor planuri multianuale, TAC trebuie stabilite în conformitate cu regulile prevăzute în planurile respective. Prin urmare, TAC pentru stocurile de merluciu, langustină, limbă-de-mare din Golful Biscaya, din vestul Canalului Mânecii și din Marea Nordului, stocurile de carambulă de Baltica din Marea Nordului, stocurile de hering din vestul Scoției și de cod din Kattegat, Marea Nordului, Skagerrak, estul Canalului Mânecii, apele la vest de Scoția și din Marea Irlandei trebuie stabilite în conformitate cu normele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 811/2004 al Consiliului din 21 aprilie 2004 de stabilire a unor măsuri de refacere a stocului de merluciu din regiunile nordice (2), de Regulamentul (CE) nr. 2166/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 de stabilire a unor măsuri pentru redresarea stocurilor de Urophycis floridana și de langustină în Marea Cantabrică și vestul Peninsulei Iberice (3), de Regulamentul (CE) nr. 388/2006 al Consiliului din 23 februarie 2006 de stabilire a unui plan multianual pentru exploatarea durabilă a stocului de limbă de mare din Golful Biscaia (4), de Regulamentul (CE) nr. 509/2007 al Consiliului din 7 mai 2007 de stabilire a unui plan multianual de exploatare durabilă a rezervelor de limbă de mare în Canalul de Vest (5), de Regulamentul (CE) nr. 676/2007 al Consiliului din 11 iunie 2007 de stabilire a unui plan multianual pentru zonele piscicole în care se exploatează rezerve de cambulă și limbă-de-mare din Marea Nordului (6), de Regulamentul (CE) nr. 1300/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan multianual pentru stocurile de hering prezente în vestul Scoției și pentru unitățile piscicole care exploatează aceste stocuri (7), de Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 al Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a unui plan pe termen lung pentru rezervele de cod și zonele piscicole care exploatează aceste rezerve (8) și respectiv de Regulamentul (CE) nr. 302/2009 al Consiliului din 6 aprilie 2009 privind un plan multianual de refacere a stocurilor de ton roșu din Oceanul Atlantic de Est și din Marea Mediterană (9).
(7)
În conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 al Consiliului din 6 mai 1996 privind introducerea unor condiții suplimentare pentru gestionarea interanuală a totalurilor admise de captură (TAC) și a cotelor de pescuit (10), ar trebui identificate stocurile care fac obiectul diferitelor măsuri prevăzute de respectivul regulament.
(8)
Pentru anumite specii, cum ar fi anumite specii de rechini, chiar și o activitate de pescuit limitată ar putea crea un risc grav pentru conservarea acestora. Posibilitățile de pescuit pentru astfel de specii ar trebui, prin urmare, să fie eliminate printr-o interdicție generală de pescuit pentru speciile respective.
(9)
Langustinele sunt capturate în zone cu specii demersale mixte împreună cu diferite alte specii. Într-o zonă din vestul Irlandei, cunoscută sub numele de Porcupine Bank, trebuie reduse de urgență capturile de langustină pentru ca acestea să poată fi conservate. Prin urmare, posibilitățile de pescuit în respectiva zonă trebuie să se limiteze numai la capturarea de specii pelagice, astfel încât să se evite capturarea langustinelor.
(10)
Având în vedere evoluțiile recente din domeniul pescuitului care privesc caproidele din subzonele ICES VI, VII și VIII și pentru a se asigura gestionarea durabilă a acestui stoc, este necesar să se prevadă limite de captură pentru acest stoc.
(11)
Este necesar să se stabilească plafoanele efortului de pescuit pentru 2011 în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 2166/2005, cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 509/2007, cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 676/2007, cu articolele 11 și 12 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 și cu articolele 5 și 9 din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, ținând totodată seama de Regulamentul (CE) nr. 754/2009 al Consiliului din 27 iulie 2009 de excludere a anumitor grupuri de nave din regimul efortului de pescuit prevăzut la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008 (11).
(12)
Un grup de nave franceze sunt excluse de la aplicarea regimului efortului de pescuit prevăzut la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1342/2008, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 754/2009. Pe baza informațiilor furnizate de Franța în 2010, excluderea acestui grup de nave de la aplicarea regimului efortului de pescuit nu mai constituie o reducere a sarcinii administrative. Prin urmare, nu mai este îndeplinită una dintre condițiile de excludere. Astfel, este necesar să se reincludă acest grup de nave fanceze în regimul efortului de pescuit menționat anterior. Întrucât perioada de gestionare a pescuitului stabilită în anexa IIA la Regulamentul (UE) nr. 53/2010 (12) încetează să se aplice la 31 ianuarie 2011, această reincludere ar trebui să se aplice începând cu 1 februarie 2011.
(13)
În urma avizului ICES, este necesar să se mențină și să se revizuiască sistemul de gestionare a uvei în apele UE din diviziunile ICES IIa și IIIa și din subzona ICES IV.
(14)
În lumina celor mai recente avize științifice ale ICES și în conformitate cu angajamentele internaționale luate în contextul Convenției privind pescuitul în Atlanticul de Nord-Est (NEAFC), este necesară limitarea efortului de pescuit pentru anumite specii de adâncime.
(15)
În conformitate cu procedura prevăzută în acordurile sau protocoalele privind relațiile în domeniul pescuitului cu Norvegia (13), Insulele Feroe (14) și Groenlanda (15), Uniunea a avut consultări privind drepturile de pescuit cu partenerii respectivi. Consultările cu Insulele Feroe nu s-au finalizat încă și se așteaptă încheierea acordurilor pentru 2011 cu acest partener la începutul anului 2011. În vederea evitării întreruperii activităților de pescuit ale Uniunii, oferindu-se în același timp flexibilitatea necesară pentru încheierea acordurilor menționate la începutul anului 2011, este adecvat ca Uniunea să stabilească în mod provizoriu posibilitățile de pescuit pentru stocurile care fac obiectul acordului cu Insulele Feroe.
(16)
Uniunea este parte contractantă în cadrul mai multor organizații de pescuit și participă în cadrul altor organizații în calitate de parte cooperantă necontractantă. În plus, în temeiul Actului de aderare din 2003, acordurile din domeniul pescuitului încheiate anterior de Republica Polonă, cum ar fi Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor de cod negru în Marea Bering centrală, sunt gestionate de Uniune de la data aderării Poloniei la Uniunea Europeană. Organizațiile de pescuit menționate au recomandat introducerea, pentru 2011, a mai multor măsuri, printre care posibilități de pescuit pentru navele din UE. Aceste posibilități de pescuit ar trebui transpuse în dreptul Uniunii.
(17)
La reuniunea sa anuală din 2010, Comisia interamericană pentru tonul tropical (CITT) nu a reușit să ajungă la un consens cu privire la adoptarea unor măsuri de conservare pentru tonul cu aripioare galbene, tonul obez și tonul dungat. Cu toate acestea, majoritatea părților contractante, inclusiv Uniunea, a considerat că posibilitățile de pescuit pentru aceste trei stocuri ar trebui reglementate, pentru a garanta gestionarea durabilă a acestora. Prin urmare, este necesar ca Uniunea să adopte măsuri în acest sens.
(18)
Cu ocazia reuniunii sale anuale din 2010, Comisia internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (ICCAT) adoptă tabele ce indică subutilizarea și suprautilizarea posibilităților de pescuit ale părților contractante ICCAT. În acest context, ICCAT a adoptat o decizie, constatând că în cursul anului 2009, Uniunea și-a subutilizat cota pentru peștele-spadă (nord și sud), tonul obez și tonul alb (nord). Pentru a respecta adaptările aduse cotelor Uniunii stabilite de ICCAT, este necesar ca distribuția posibilităților de pescuit ce decurg din subutilizare să fie realizată în baza respectivei contribuții a fiecărui stat membru la subutilizare fără modificarea metodei de distribuție stabilite de prezentul regulament pentru alocarea anuală a TAC. În cadrul aceleiași reuniuni, planul de redresare pentru tonul roșu a fost modificat. În continuare, ICCAT a adoptat o recomandare privind conservarea rechinilor-vulpe, a rechinilor ciocan și a rechinilor cu înotătoare albe. Pentru a contribui la conservarea resurselor halieutice, este necesar să se transpună respectivele măsuri în dreptul Uniunii.
(19)
La reuniunea sa anuală din 2010, Comisia tonului din Oceanul Indian (IOTC) a revizuit capacitatea globală a flotei dedicate tonului tropical în perioada 2006-2008 și peștelui-spadă și tonului alb în perioada 2007-2008. IOTC a aprobat și aplicarea unor planuri de dezvoltare a flotei. În plus, IOTC a aprobat o rezoluție cu privire la conservarea rechinilor-vulpe (familia Alopiidae) capturați în cadrul activităților de pescuit desfășurate în zona sa de competență.
(20)
În cursul celei de-a treia reuniuni internaționale, desfășurate în mai 2007, pentru crearea unei organizații regionale pentru gestionarea pescuitului (RFMO) în largul Pacificului de Sud (SPRFMO), participanții au adoptat măsuri tranzitorii, inclusiv referitor la posibilitățile de pescuit, destinate reglementării activităților de pescuit pelagic, precum și a pescuitului de fund în regiunea respectivă până în momentul constituirii respectivei organizații regionale. Aceste măsuri tranzitorii au fost revizuite în noiembrie 2009, cu ocazia celei de-a opta consultări internaționale pentru crearea SPRFMO, și se așteaptă să fie revizuite din nou la a doua conferință pregătitoare a Comisiei SPRFMO, ce va avea loc în ianuarie 2011. În conformitate cu acordul la care au ajuns participanții, respectivele măsuri tranzitorii sunt voluntare și nu au forță juridică obligatorie în temeiul dreptului internațional. Cu toate acestea, este recomandabil, din perspectiva dispozițiilor aferente ale Acordului Organizației Națiunilor Unite privind resursele halieutice, ca aceste măsuri să fie transpuse în dreptul Uniunii.
(21)
La reuniunea sa anuală din 2010, Organizația de Pescuit în Atlanticul de Sud-Est (SEAFO) a adoptat limite de captură pentru patru stocuri de pește din zona reglementată de Convenția SEAFO. Este necesar ca aceste limite de captură să fie transpuse în dreptul Uniunii.
(22)
În conformitate cu articolul 291 din tratat, măsurile necesare pentru stabilirea limitelor capturilor pentru anumite stocuri de pești cu durată scurtă de viață ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (16) din motive de urgență.
(23)
Anumite măsuri internaționale care creează sau restricționează posibilitățile de pescuit pentru Uniune sunt adoptate de RFMO relevante la sfârșitul anului și devin aplicabile înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. Prin urmare, este necesar ca dispozițiile de transpunere a respectivelor măsuri în dreptul Uniunii să se aplice retroactiv. În special, întrucât anumite posibilități de pescuit cuprinse în zona Convenției CCAMLR sunt stabilite pentru o perioadă de timp care începe la 1 decembrie 2010, este necesar ca dispozițiile relevante ale prezentului regulament să se aplice de la data respectivă. Această aplicare retroactivă nu ar aduce atingere principiului așteptărilor legitime, deoarece membrilor CCAMLR le este interzis să pescuiască fără autorizație în zona care face obiectul convenției.
(24)
Utilizarea posibilităților de pescuit prevăzute de prezentul regulament se face în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (17), în special articolele 33 și 34 referitoare la înregistrarea capturilor și a efortului de pescuit și la transmiterea datelor privind epuizarea posibilităților de pescuit. Prin urmare, este necesar să se precizeze codurile care trebuie utilizate de statele membre atunci cânt transmit Comisiei date cu privire la debarcarea stocurilor care fac obiectul prezentului regulament.
(25)
Pentru a evita întreruperea activităților de pescuit și a asigura pescarilor Uniunii mijloacele de subzistență, prezentul regulament ar trebui să se aplice de la 1 ianuarie 2011, cu excepția dispozițiilor referitoare la limitele efortului, care ar trebui să se aplice de la 1 februarie 2011, și a dispozițiilor specifice anumitor regiuni, care ar trebui să aibă o anumită dată de aplicare, astfel cum se precizează în considerentul 23. Din motive de urgență, prezentul regulament ar trebui să intre în vigoare imediat după publicarea sa.
(26)
Posibilitățile de pescuit ar trebui utilizate în deplină conformitate cu dreptul aplicabil al Uniunii,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
TITLUL I
DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII
Articolul 1
Obiect
(1) Prezentul regulament stabilește următoarele posibilități de pescuit:
(a)
pentru anul 2011, limite de captură pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește;
(b)
pentru perioada 1 februarie 2011 - 31 ianuarie 2012, anumite limite ale efortului;
(c)
pentru perioadele stabilite la articolele 20, 21 și 22 și în anexele IE și V, posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri din zona Convenției corespunzătoare Convenției privind conservarea resurselor marine vii ale Antarcticii (CCAMLR); și
(d)
pentru perioadele stabilite la articolul 28, posibilitățile de pescuit pentru anumite stocuri din zona Convenției corespunzătoare Comisiei interamericane pentru tonul tropical (CITT).
(2) Prezentul regulament stabilește, de asemenea, posibilitățile de pescuit provizorii pentru anumite stocuri de pește și grupuri de stocuri de pește care fac obiectul consultărilor bilaterale privind pescuitul cu Insulele Feroe. Posibilitățile de pescuit definitive vor fi stabilite de Consiliu, pe baza unei propuneri din partea Comisiei.
(3) Anumite posibilități de pescuit identificate în anexa I nu sunt alocate și nu pot fi utilizate de statele membre până la stabilirea definitivă a posibilităților de pescuit în conformitate cu alineatul (2). Posibilitățile de pescuit în cauză includ posibilitățile suplimentare pentru macrou rezultate în urma neepuizării cotei în 2010.
Articolul 2
Domeniu de aplicare
Cu excepția cazului în care se prevede altfel, prezentul regulament se aplică:
(a)
navelor din UE și
(b)
navelor țărilor terțe aflate în apele UE.
Articolul 3
Definiții
În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții:
(a)
„navă din UE” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unui stat membru și este înmatriculată în Uniunea Europeană;
(b)
„navă a unei țări terțe” înseamnă o navă de pescuit care arborează pavilionul unei țări terțe și este înregistrată în respectiva țară terță;
(c)
„ape ale UE” înseamnă apele aflate sub suveranitatea sau sub jurisdicția statelor membre, cu excepția apelor adiacente teritoriilor prevăzute în anexa II la tratat;
(d)
„captură totală admisibilă” (TAC) înseamnă cantitatea din fiecare stoc care poate fi pescuită și debarcată în fiecare an;
(e)
„cotă” înseamnă o proporție din TAC alocată Uniunii, unui stat membru sau unei țări terțe;
(f)
„ape internaționale” înseamnă apele care se găsesc în afara suveranității sau jurisdicției vreunui stat;
(g)
„dimensiunea ochiului de plasă” înseamnă dimensiunea ochiului de plasă determinată în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 517/2008 (18);
(h)
„registrul UE al flotei de pescuit” înseamnă registrul creat de Comisie în conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002;
(i)
„jurnal de pescuit” înseamnă jurnalul menționat la articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
Articolul 4
Zone de pescuit
În sensul prezentului regulament se aplică următoarele definiții ale zonelor:
(a)
zonele ICES (Consiliul Internațional pentru Explorarea Apelor Maritime) sunt cele definite de Regulamentul (CE) nr. 218/2009 (19);
(b)
„Skagerrak” înseamnă zona delimitată la vest de o linie trasată de la farul Hanstholm la farul Lindesnes și la sud de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la cel mai apropiat punct pe coasta suedeză;
(c)
„Kattegat” înseamnă zona delimitată la nord de o linie trasată de la farul Skagen la farul Tistlarna și de la acest punct la punctul cel mai apropiat pe coasta suedeză și la sud de o linie trasată de la Hasenøre la Gnibens Spids, de la Korshage la Spodsbjerg și de la Gilbjerg Hoved la Kullen;
(d)
„VII (Porcupine Bank - unitatea 16)” înseamnă zona delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
-
53° 30′ N 15° 00′ V,
-
53° 30′ N 11° 00′ V,
-
51° 30′ N 11° 00′ V,
-
51° 30′ N 13° 00′ V,
-
51° 00′ N 13° 00′ V,
-
51° 00′ N 15° 00′ V,
-
53° 30′ N 15° 00′ V;
(e)
„Golful Cadiz” înseamnă diviziunea ICES IXa la est de longitudinea 7° 23′ 48″ V;
(f)
zonele CECAF (Atlanticul est-central sau zona principală de pescuit FAO 34) sunt cele definite de Regulamentul (CE) nr. 216/2009 (20);
(g)
zonele NAFO (Organizația de pescuit în Atlanticul de Nord-Vest) sunt cele definite de Regulamentul (CE) nr. 217/2009 (21);
(h)
zona Convenției SEAFO (Organizația de pescuit în Atlanticul de Sud-Est) este cea definită în Convenția privind conservarea și gestionarea resurselor piscicole din sud-estul Oceanului Atlantic (22);
(i)
zona Convenției ICCAT (Comisia internațională pentru conservarea tonului de Atlantic) este cea definită în Convenția internațională pentru conservarea tonului de Atlantic (23);
(j)
zona Convenției CCAMLR (Convenția privind conservarea resurselor marine vii ale Antarcticii) este definită de Regulamentul (CE) nr. 601/2004 (24);
(k)
zona Convenției CITT (Comisia interamericană pentru tonul tropical) este cea definită în Convenția pentru întărirea Comisiei interamericane pentru tonul tropical instituite prin Convenția din 1949 între Statele Unite ale Americii și Republica Costa Rica (25);
(l)
zona IOTC (Comisia Tonului din Oceanul Indian) este cea definită în Acordul de instituire a Comisiei Tonului din Oceanul Indian (26);
(m)
zona Convenției „SPRFMO (Organizația regională pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului)” este zona de mare liberă situată la sud de 10° N, la nord de zona Convenției CCAMLR, la est de zona Convenției SIOFA, definită în Acordul privind pescuitul în sudul Oceanului Indian (27), și la vest de zonele de pescuit aflate sub jurisdicția statelor din America de Sud;
(n)
zona Convenției WCPFC (Comisia privind pescuitul în Pacificul Central și de Vest) este cea definită în Convenția privind conservarea și gestionarea rezervelor de pești mari migratori din Oceanul Pacific de Vest și Central (28);
(o)
„zona de mare liberă din Marea Bering” înseamnă zona de mare liberă din Marea Bering dincolo de 200 de mile marine de la liniile de bază de la care este măsurată lățimea mării teritoriale a statelor de coastă la Marea Bering.
TITLUL II
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE DIN UE
CAPITOLUL I
Dispoziții generale
Articolul 5
TAC și repartizări
(1) TAC pentru navele din UE în apele UE sau în anumite ape din afara UE, precum și repartizarea acestor TAC între statele membre și, după caz, condițiile legate funcțional de acestea sunt stabilite în anexa I.
(2) Navele din UE sunt autorizate să efectueze capturi, în cadrul limitelor de captură stabilite în anexa I, în apele care intră, în ceea ce privește pescuitul, sub jurisdicția Insulelor Feroe, a Groenlandei, a Islandei și a Norvegiei, precum și în zona de pescuit din jurul insulei Jan Mayen, sub rezerva condițiilor stabilite la articolul 15 din prezentul regulament și în anexa III la acesta și în Regulamentul (CE) nr. 1006/2008 (29) și în dispozițiile de punere în aplicare a acestuia.
(3) Comisia fixează limite de captură pentru capelin în apele Groenlandei din subzonele ICES V și XIV disponibile Uniunii pe baza TAC și a alocării stabilite de Groenlanda pentru Uniune în conformitate cu Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Guvernul Danemarcei și Guvernul local din Groenlanda, pe de altă parte și cu protocolul la acesta.
(4) În lumina informațiilor științifice colectate în primul semestru al anului 2011, Comisia poate revizui, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 30 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, TAC stabilite în anexa I pentru următoarele stocuri:
(a)
stocul de uvă din apele UE din diviziunile ICES IIa și IIIa și subzona ICES IV, conform cu anexa IID la prezentul regulament;
(b)
stocul de merluciu norvegian din apele UE din diviziunile ICES IIa și IIIa și subzona ICES IV și stocul de șprot din apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzona ICES IV.
Articolul 6
Dispoziții speciale privind anumite TAC
(1) Anumite TAC din anexa IA, identificate printr-o notă de subsol cu o trimitere la prezentul articol, se stabilesc de către statul membru în cauză, pe baza datelor colectate și evaluate de respectivul stat membru, la un nivel care:
(a)
respectă principiile și normele politicii comune în domeniul pescuitului, în special principiul exploatării durabile a stocului și
(b)
duce, în modul cel mai probabil cu putință, la exploatarea stocului în conformitate cu randamentul maxim durabil începând cu 2015.
(2) Până la 28 februarie 2011, statul membru în cauză informează Comisia cu privire la nivelul pe care l-a adoptat în conformitate cu alineatul (1) și cu privire la măsurile de gestionare pe care intenționează să le ia pentru a respecta dispozițiile sus-menționate. În lumina acestor informații și în cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, Comisia poate decide cu privire la măsuri de urgență.
Articolul 7
Alocări suplimentare pentru navele care participă la testele privind pescuitul documentat pe deplin
(1) Pentru anumite stocuri enumerate în anexa IA și identificate printr-o notă de subsol cu o trimitere la prezentul articol, în condițiile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol, un stat membru poate să acorde navelor care participă la testele privind pescuitul documentat pe deplin alocări suplimentare până la o limită globală prevăzută în anexa IA ca procent din cota alocată statului membru în cauză.
(2) Un stat membru poate acorda navelor alocări suplimentare numai în conformitate cu următoarele condiții:
(a)
nava să utilizeze camere de televiziune cu circuit închis (CCTV), legate de un sistem de senzori, care să înregistreze toate activitățile de pescuit și prelucrare care au loc la bord;
(b)
o parte din alocarea suplimentară acordată unei nave care participă la pescuitul documentat pe deplin nu depășește 75 % din cantitățile prevăzute a fi aruncate înapoi de acest tip de nave, și în orice caz nu reprezintă mai mult de o creștere de 30 % față de alocarea acordată navei;
(c)
toate capturile din stocul în cauză ale navei respective se calculează în raport cu alocarea acordată acesteia;
(3) În cazul în care un stat membru constată că o navă care participă la testele privind pescuitul documentat pe deplin nu respectă condițiile prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol, statul membru în cauză retrage imediat alocarea suplimentară acordată navei în cauză și o exclude de la participarea la aceste teste pentru restul anului 2011.
(4) Un stat membru care intenționează să aplice alineatele (1), (2) și (3) prezintă în prealabil Comisiei următoarele informații, înaintea acordării oricărei alocări suplimentare:
-
lista navelor care participă la teste și specificațiile echipamentelor electronice de monitorizare de la distanță instalate la bord;
-
capacitatea, tipul și specificațiile uneltelor utilizate de aceste nave;
-
ratele estimate de aruncare înapoi în mare ale acestor tipuri de nave; și
-
cantitatea de capturi din stocul care face obiectul TAC relevante efectuată de aceste nave în 2010.
Articolul 8
Specii interzise
(1) Se interzice navelor din UE să pescuiască, să rețină la bord, să transbordeze sau să debarce următoarele specii:
(a)
rechinul pelerin (Cetorhinus maximus) și rechin alb (Carcharodon carcharias) în toate apele UE și din afara UE;
(b)
rechinul călugăr (Squatina squatina) în toate apele UE;
(c)
vulpea neagră (Dipturus batis) în apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(d)
pisica-de-mare marmorată (Raja undulata) și vulpea-de-mare albă (Rostroraja alba) în apele UE din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X;
(e)
rechinul scrumbiilor (Lamna nasus) în apele internaționale și
(f)
Rhinobatidae în apele UE din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII.
(2) Speciile menționate la alineatul (1) trebuie eliberate imediat, nevătămate, în măsura în care acest lucru este posibil.
Articolul 9
Dispoziții speciale privind repartizarea posibilităților de pescuit
(1) Repartizarea posibilităților de pescuit între statele membre conform prezentului regulament nu aduce atingere:
(a)
schimburilor efectuate în temeiul articolului 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002;
(b)
realocărilor efectuate în temeiul articolului 37 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 sau în temeiul articolului 10 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008;
(c)
debarcărilor suplimentare autorizate în temeiul articolului 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(d)
cantităților reținute în conformitate cu articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96;
(e)
deducerilor efectuate în conformitate cu articolele 37, 105, 106 și 107 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
(2) Cu excepția cazurilor în care există dispoziții contrare în anexa I la prezentul regulament, articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96 se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC de precauție, iar articolul 3 alineatele (2) și (3) și articolul 4 din respectivul regulament se aplică stocurilor care fac obiectul unor TAC analitice.
Articolul 10
Limite ale efortului de pescuit
De la 1 februarie 2011 la 31 ianuarie 2012, măsurile privind efortul de pescuit prevăzute în:
(a)
anexa IIA se aplică pentru gestionarea anumitor stocuri în Kattegat, Skagerrak, partea din diviziunea ICES IIIa neacoperită de Skagerrak și Kattegat, în subzona ICES IV și diviziunile ICES VIa, VIIa și VIId, precum și în apele UE din diviziunile ICES IIa și Vb;
(b)
anexa IIB se aplică pentru refacerea stocurilor de merluciu și de langustină în diviziunile ICES VIIIc și IXa, cu excepția Golfului Cadiz;
(c)
anexa IIC se aplică pentru gestionarea stocurilor de limbă-de-mare în diviziunea ICES VIIe.
Articolul 11
TAC și limite ale efortului pentru pescuitul la mare adâncime
(1) Articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 (30) se aplică halibutului negru. Operațiunile de capturare, reținere la bord, transbordare și debarcare a halibutului negru se desfășoară în condițiile prevăzute la articolul respectiv.
(2) Statele membre se asigură că, pentru 2011, nivelurile efortului de pescuit, măsurate în kW/zile de absență din port, ale navelor care dețin permise de pescuit de adâncime menționate la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2347/2002 nu depășesc 65 % din efortul de pescuit anual mediu desfășurat de navele statului membru în cauză în 2003 cu ocazia ieșirilor pentru care navele dețineau permise de pescuit de adâncime sau în cursul cărora au fost capturate speciile de adâncime enumerate în anexele I și II la același regulament. Prezentul alineat se aplică numai ieșirilor de pescuit în care au fost capturate peste 100 kg de specii de adâncime, altele decât argentina mare.
Articolul 12
Condiții pentru debarcarea capturilor și a capturilor accidentale
Peștii din stocurile pentru care sunt fixate TAC sunt reținuți la bord sau debarcați numai în cazul în care:
(a)
capturile au fost efectuate de nave ale unui stat membru care are o cotă, iar această cotă nu este epuizată; sau
(b)
capturile constau dintr-o fracțiune a unei cote a Uniunii care nu a fost alocată în cote statelor membre, iar această cotă a Uniunii nu a fost epuizată.
Articolul 13
Restricții privind utilizarea anumitor posibilități de pescuit
(1) Posibilitățile de pescuit fixate în anexa I pentru brosme, cod, speciile de cardină, peștele-pescar, eglefin, merlan, merluciu, mihalț-de-mare albastru, mihalț-de-mare, langustină, cambulă de Baltica, polac, cod saithe, vulpi și pisici-de-mare, limbă-de-mare și câine-de-mare în subzona ICES VII sau în diviziunile relevante ale acesteia sunt restricționate prin interdicția de a pescui sau de a reține la bord oricare dintre aceste specii în perioada cuprinsă între 1 mai și 31 iulie 2010 în Porcupine Bank. Rubricile relevante din anexa I sunt identificate prin trimiteri încrucișate la prezentul articol.
(2) În sensul prezentului articol, Porcupine Bank cuprinde zona delimitată de loxodromele care unesc secvențial următoarele poziții:
Punct
Latitudine
Longitudine
1
52° 27′ N
12° 19′ V
2
52° 40′ N
12° 30′ V
3
52° 47′ N
12° 39.600′ V
4
52° 47′ N
12° 56′ V
5
52° 13,5′ N
13° 53.830′ V
6
51° 22′ N
14° 24′ V
7
51° 22′ N
14° 03′ V
8
52° 10′ N
13° 25′ V
9
52° 32′ N
13° 07,500′ V
10
52° 43′ N
12° 55′ V
11
52° 43′ N
12° 43′ V
12
52° 38.800′ N
12° 37′ V
13
52° 27′ N
12° 23′ V
14
52° 27′ N
12° 19′ V
(3) Prin derogare de la alineatul (1) din prezentul articol, tranzitul prin zona Porcupine Bank, transportând la bord speciile menționate la alineatul respectiv, este permis în conformitate cu articolul 50 alineatele (3), (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009.
Articolul 14
Transmiterea datelor
Atunci când, în conformitate cu articolele 33 și 34 din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009, statele membre transmit Comisiei date privind debarcările de stocuri capturate, acestea utilizează codurile stocurilor prevăzute în anexa I la prezentul regulament.
CAPITOLUL II
Autorizarea pescuitului în apele țărilor terțe
Articolul 15
Autorizații de pescuit
(1) Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele din UE care pescuiesc în apele unei țări terțe este stabilit în anexa III.
(2) În cazul în care un stat membru transferă o cotă altui stat membru (schimb de cote de pescuit) în zonele de pescuit stabilite în anexa III în baza articolului 20 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002, transferul include un transfer corespunzător de autorizații de pescuit și este notificat Comisiei. Totuși, nu trebuie depășit numărul total de autorizații de pescuit pentru fiecare zonă de pescuit stabilit în anexa III.
CAPITOLUL III
Posibilitățile de pescuit în apele organizațiilor regionale de gestionare a pescuitului
Secțiunea 1
Zona Convenției ICCAT
Articolul 16
Limitări ale capacității de pescuit, de creștere și de îngrășare a tonului roșu
(1) Numărul navelor de pescuit din UE cu platformă și paragate autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Atlanticul de Est este limitat conform anexei IV punctul 1.
(2) Numărul navelor de pescuit artizanal de coastă din UE autorizate să pescuiască activ ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 2.
(3) Numărul navelor de pescuit din UE autorizate să pescuiască activ în Marea Adriatică ton roșu cu o greutate/lungime cuprinse între 8 kg/75 cm și 30 kg/115 cm în scopul creșterii este limitat conform anexei IV punctul 3.
(4) Numărul și capacitatea totală, în tonaj brut, a navelor de pescuit autorizate să pescuiască, să păstreze la bord, să transbordeze, să transporte sau să debarce ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 4.
(5) Numărul de capcane utilizate pentru pescuitul de ton roșu în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană este limitat conform anexei IV punctul 5.
(6) Capacitatea de creștere și de îngrășare a tonului roșu și volumul maxim al intrărilor de ton roșu sălbatic capturat repartizat fermelor piscicole din Atlanticul de Est și din Marea Mediterană sunt limitate conform anexei IV punctul 6.
Articolul 17
Condiții suplimentare pentru cota de ton roșu alocată în anexa ID
Pe lângă perioada de interdicție prevăzută la articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 302/2009, pescuitul de ton roșu cu plase-pungă este interzis în Atlanticul de Est și în Marea Mediterană în perioada 15 aprilie - 15 mai 2011.
Articolul 18
Pescuitul sportiv și de divertisment
Statele membre alocă o cotă specifică pescuitului sportiv și de divertisment al tonului roșu din cotele care le-au fost repartizate conform anexei ID.
Articolul 19
Rechini
(1) Reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechin-vulpe (Alopias superciliosus) în orice zonă de pescuit sunt interzise.
(2) Pescuitul direcționat al speciilor de rechini-vulpe din genul Alopias este interzis.
(3) Reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechini ciocan din familia Sphyrnidae (exceptând Sphyrna tiburo) efectuate în asociere cu pescuitul în zona Convenției ICCAT sunt interzise.
(4) Reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de rechini cu înotătoare albe (Carcharhinus longimanus) în orice zonă de pescuit sunt interzise.
Secțiunea 2
Zona Convenției CCAMLR
Articolul 20
Interdicții și limitări ale capturilor
(1) Pescuitul direcționat al speciilor enumerate în anexa V partea A este interzis în zonele și în perioadele prevăzute în respectiva anexă.
(2) Pentru pescuitul nou și experimental, TAC și limitele capturilor accidentale stabilite în anexa V partea B se aplică în subzonele stabilite în respectiva parte.
Articolul 21
Pescuitul experimental
(1) Pe parcursul sezonului de pescuit 2011, numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot participa la pescuitul experimental cu paragate de Dissostichus spp. în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1 și 58.4.2, în afara zonelor de jurisdicție națională. În cazul în care unul dintre aceste state membre intenționează să participe la un astfel de pescuit, acesta informează Secretariatul CCAMLR, în conformitate cu articolele 7 și 7a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 și până la 24 iulie 2011 cel târziu.
(2) În ceea ce privește subzonele FAO 88.1 și 88.2 și diviziunile 58.4.1 și 58.4.2, TAC și limitele capturilor accidentale pe subzonă și diviziune, precum și distribuția acestora între unitățile de cercetare la scară mică (SSRU) în fiecare dintre acestea sunt stabilite în anexa V partea B. Pescuitul în orice SSRU trebuie să înceteze atunci când captura raportată atinge TAC specificată, iar această SSRU este închisă pentru pescuit pentru restul sezonului.
(3) Pescuitul trebuie să aibă loc într-o zonă geografică și batimetrică cât se poate de întinsă pentru a obține informațiile necesare în vederea determinării potențialului de pescuit și pentru a evita concentrarea excesivă a capturilor și a efortului de pescuit. Cu toate acestea, pescuitul în subzonele FAO 88.1 și 88.2, precum și în diviziunile 58.4.1 și 58.4.2 este interzis la adâncimi mai mici de 550 m.
Articolul 22
Pescuitul de krill în sezonul de pescuit 2011/2012
(1) Numai statele membre care sunt membre ale Comisiei CCAMLR pot pescui krill (Euphausia superba) în zona CCAMLR în sezonul de pescuit 2011/2012. În cazul în care unul dintre aceste state membre intenționează să pescuiască krill în zona Convenției CCAMLR, acesta notifică Secretariatului CCAMLR, în conformitate cu articolul 5a din Regulamentul (CE) nr. 601/2004, și Comisiei, până la 1 iunie 2011 cel târziu:
(a)
intenția sa de a pescui krill, utilizând în acest scop modelul prevăzut în anexa V partea C;
(b)
formularul privind configurația plasei, utilizând modelul prevăzut în anexa V partea D.
(2) Notificarea menționată la alineatul (1) din prezentul articol trebuie să includă informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004 pentru fiecare navă care urmează să fie autorizată de statul membru să participe la pescuitul de krill.
(3) Statele membre care intenționează să pescuiască krill în zona Convenției CCAMLR notifică numai navele autorizate care arborează pavilionul lor în momentul notificării.
(4) Statele membre pot autoriza participarea la pescuitul de krill a unei alte nave decât cele notificate Secretariatului CCAMLR în conformitate cu alineatele (1), (2) și (3) din prezentul articol, dacă o navă autorizată nu poate participa la pescuit din motive operaționale întemeiate sau în caz de forță majoră. În astfel de circumstanțe, statele membre în cauză informează de îndată Secretariatul CCAMLR și Comisia, furnizând:
(a)
toate detaliile legate de nava/navele de înlocuire, inclusiv informațiile prevăzute la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 601/2004;
(b)
o relatare completă a motivelor care justifică înlocuirea și orice dovadă sau referințe justificative pertinente.
(5) Statele membre nu autorizează în vederea participării la pescuitul de krill navele incluse pe listele de nave IUU ale CCAMLR.
Secțiunea 3
Zona IOTC
Articolul 23
Limitarea capacității de pescuit a navelor care pescuiesc în zona IOTC
(1) Numărul maxim de nave din UE care pescuiesc ton tropical în zona IOTC și capacitatea corespondentă, exprimată în tonaj brut, se stabilesc conform anexei VI punctul 1.
(2) Numărul maxim de nave din UE care pescuiesc pește-spadă (Xiphias gladius) și ton alb (Thunnus alalunga) în zona IOTC și capacitatea corespondentă în tonaj brut se stabilesc conform anexei VI punctul 2.
(3) Statele membre pot reafecta navele autorizate să desfășoare una din activitățile de pescuit menționate la alineatele (1) și (2) celeilalte activități de pescuit, cu condiția să poată demonstra Comisiei că schimbarea nu duce la o creștere a efortului de pescuit în ceea ce privește stocurile de pește în cauză.
(4) Statele membre se asigură că, în cazul unei propuneri de transfer de capacitate către flota lor, navele care vor fi transferate sunt incluse în registrul IOTC al navelor sau în registrul navelor altor organizații regionale pentru pescuitul de ton. Nu pot fi transferate nave care figurează pe lista navelor care desfășoară activități de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (navele IUU) a oricărei RFMO.
(5) Pentru a lua în considerare punerea în aplicare a planurilor de dezvoltare transmise către IOTC, statele membre își pot majora capacitățile de pescuit peste plafoanele menționate la alineatele (1) și (2), în limitele stabilite în planurile respective.
Articolul 24
Rechini
(1) Reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea oricărei părți dintr-o carcasă sau a unei carcase întregi de orice specie din familia Alopiidae în orice zonă de pescuit sunt interzise.
(2) Speciile menționate la alineatul (1) trebuie eliberate imediat, nevătămate, în măsura în care acest lucru este posibil.
Secțiunea 4
Zona Convenției SPRFMO
Articolul 25
Pescuitul pelagic - limitarea capacităților
Statele membre care au desfășurat în mod activ activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009 vor limita, în 2011, nivelul total al tonajului brut a navelor aflate sub pavilionul lor și care pescuiesc stocuri pelagice la niveluri al căror total este de 78 610 tonaj brut în respectiva zonă, astfel încât să se asigure exploatarea durabilă a resurselor de pești pelagici din Pacificul de Sud.
Articolul 26
Specii pelagice - TAC
(1) Numai statele membre care au desfășurat în mod activ activități de pescuit pelagic în zona Convenției SPRFMO în 2007, 2008 sau 2009, în conformitate cu articolul 25, pot pescui stocuri pelagice în această zonă în conformitate cu TAC stabilite în anexa IJ.
(2) Statele membre comunică lunar Comisiei denumirile și caracteristicile, inclusiv tonajul brut, ale navelor lor implicate în pescuitul care face obiectul prezentului articol.
(3) În scopul monitorizării pescuitului care face obiectul prezentului articol, statele membre trimit Comisiei, în vederea transmiterii către secretariatul interimar al SPRFMO, înregistrările sistemelor de monitorizare a navelor de pescuit (VMS), declarațiile lunare de captură și, dacă sunt disponibile, datele privind escalele, până cel târziu în a 15-a zi a lunii următoare.
Articolul 27
Pescuitul de fund
Statele membre menționate la articolul 25 limitează efortul sau capturile aferente pescuitului de fund în zona Convenției SPRFMO la nivelurile anuale medii înregistrate în perioada 1 ianuarie 2002 - 31 decembrie 2006 în ceea ce privește numărul navelor de pescuit și alți parametri care indică nivelul capturilor, efortul de pescuit și capacitatea de pescuit și numai la acele părți din zona Convenției SPRFMO unde s-au desfășurat activități de pescuit de fund în sezonul de pescuit anterior.
Secțiunea 5
Zona Convenției CITT
Articolul 28
Pescuitul cu plasa-pungă
(1) Pescuitul de ton cu aripioare galbene (Thunnus albacares), de ton obez (Thunnus obesus) și de ton dungat (Katsuwonus pelamis) de către navele de pescuit cu plase-pungă este interzis:
(a)
în perioada 29 iulie - 28 septembrie 2011 sau în perioada 18 noiembrie 2011 - 18 ianuarie 2012 în zona definită de următoarele limite:
-
coastele pacifice ale Americilor,
-
longitudinea 150° V,
-
latitudinea 40° N,
-
latitudinea 40° S;
(b)
în perioada 29 septembrie - 29 octombrie 2011 în zona definită de următoarele limite:
-
longitudinea 96° V,
-
longitudinea 110° V,
-
latitudinea 4° N,
-
latitudinea 3° S.
(2) Statele membre în cauză informează Comisia cu privire la perioada de închidere menționată la alineatul (1) litera (a) înainte de 1 aprilie 2011. Toate navele de pescuit cu plasă-pungă ale statelor membre în cauză trebuie să înceteze pescuitul cu plase-pungă în zonele definite la alineatul (1) în perioada aleasă.
(3) Navele de pescuit cu plasă-pungă care pescuiesc ton în zona Convenției CITT păstrează la bord și apoi debarcă toate cantitățile de ton cu aripioare galbene, ton obez și ton dungat capturate, cu excepția peștelui considerat impropriu pentru consum uman din alte motive decât dimensiunea. O singură excepție este posibilă în ultima parte a unei ieșiri în larg atunci când spațiul poate fi insuficient pentru stocarea întregii cantități de ton capturate în acea parte a ieșirii.
Secțiunea 6
Zona Convenției SEAFO
Articolul 29
Măsuri pentru protecția rechinilor de adâncime
În zona Convenției SEAFO este interzis pescuitul direcționat al următorilor rechini de adâncime:
-
vulpi-de-mare (Rajidae),
-
Rechini (Squalus acanthias)
-
Etmopterus bigelowi,
-
Etmopterus brachyurus,
-
marele rechin lanternă (Etmopterus princeps),
-
micul rechin lanternă (Etmopterus pusillus),
-
Apristurus manis,
-
Scymnodon squamulosus,
-
și rechinii de adâncime din ordinul superior Selachimorpha.
Secțiunea 7
Zona Convenției WCPFC
Articolul 30
Limitări ale efortului de pescuit pentru tonul obez, tonul cu aripioare galbene, tonul dungat și tonul alb din Pacificul de Sud
Statele membre trebuie să se asigure că efortul total de pescuit pentru tonul obez (Thunnus obesus), tonul cu aripioare galbene (Thunnus albacares), tonul dungat (Katsuwonus pelamis) și tonul alb din Pacificul de Sud (Thunnus alalunga) în zona Convenției WCPFC se limitează la efortul de pescuit prevăzut în acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului încheiate între Uniune și statele de coastă din regiune.
Articolul 31
Zonă închisă pentru pescuitul cu FAD
(1) În partea din zona Convenției WCPFC situată între 20° N și 20° S, activitățile de pescuit ale navelor cu plasă-pungă care utilizează dispozitive de concentrare a peștilor (FAD) sunt interzise în perioada 1 iulie 2011 ora 00:00 - 30 septembrie 2011 ora 24:00. În cursul acestei perioade, navele cu plasă-pungă pot desfășura operațiuni de pescuit în partea respectivă a zonei Convenției WCPFC numai dacă la bordul acestora este prezent un observator care monitorizează faptul că nava nu desfășoară, în niciun moment, următoarele activități:
(a)
lansarea sau utilizarea FAD sau a unui dispozitiv electronic conex;
(b)
pescuirea bancurilor de pești în asociere cu FAD.
(2) Toate navele cu plasă-pungă care pescuiesc în partea din zona Convenției WCPFC menționată la alineatul (1) păstrează la bord și debarcă sau transbordează toate cantitățile de ton obez, ton cu aripioare galbene și ton dungat capturate.
(3) Alineatul (2) nu se aplică în următoarele cazuri:
(a)
în ultima parte a unei ieșiri, atunci când spațiul este insuficient pentru stocarea întregii cantități;
(b)
atunci când peștele este considerat impropriu pentru consum uman din alte motive decât cele legate de dimensiune; sau
(c)
în cazul unei defecțiuni grave a echipamentului de congelare.
Articolul 32
Zone închise pentru pescuitul cu plasă-pungă
Pescuitul de ton obez și de ton cu aripioare galbene de către navele cu plasă-pungă este interzis în următoarele zone de mare liberă:
(a)
apele internaționale cuprinse între limitele zonelor economice exclusive (ZEE) ale următoarelor state: Indonezia, Palau, Micronezia și Papua Noua Guinee;
(b)
apele internaționale cuprinse între limitele ZEE ale următoarelor state: Micronezia, Insulele Marshall, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fiji, Insulele Solomon și Papua Noua Guinee.
Articolul 33
Limitarea numărului de nave ale UE autorizate să pescuiască pește-spadă
Numărul maxim de nave din UE autorizate să pescuiască pește-spadă (Xiphias gladius) în părțile din zona Convenției WCPFC situate la sud de 20° S este indicat în anexa VII.
Secțiunea 8
Marea Bering
Articolul 32
Interdicția de pescuit în zona de mare liberă din Marea Bering
Se interzice pescuitul de pești marini de Alaska (Theragra chalcogramma) în zona de mare liberă din Marea Bering.
TITLUL III
POSIBILITĂȚI DE PESCUIT PENTRU NAVELE ȚĂRILOR TERȚE ÎN APELE UE
Articolul 35
TAC
Navele de pescuit care arborează pavilionul Norvegiei și navele de pescuit înmatriculate în Insulele Feroe sunt autorizate să efectueze capturi în apele UE, în limitele TAC stabilite în anexa I la prezentul regulament și sub rezerva condițiilor prevăzute în prezentul titlu și la capitolul III din Regulamentul (CE) nr. 1006/2008.
Articolul 36
Autorizații de pescuit
(1) Numărul maxim de autorizații de pescuit pentru navele țărilor terțe care pescuiesc în apele UE este stabilit în anexa VIII.
(2) Peștele din stocurile pentru care sunt fixate TAC nu este reținut la bord sau debarcat, cu excepția cazului în care capturile au fost preluate de navele de pescuit ale unei țări terțe care are o cotă, iar respectiva cotă nu este epuizată.
Articolul 37
Specii interzise
(1) Sunt interzise pescuitul, reținerea la bord, transbordarea sau debarcarea următoarelor specii de către navele țărilor terțe:
(a)
rechinul pelerin (Cetorhinus maximus) și rechinul alb (Carcharodon carcharias) în toate apele UE;
(b)
rechinul călugăr (Squatina squatina) în toate apele UE;
(c)
vulpea neagră (Dipturus batis) în apele UE din diviziunea ICES IIa și din subzonele ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX și X;
(d)
pisica-de-mare marmorată (Raja undulata) și vulpea de mare albă (Rostroraja alba) în apele UE din subzonele ICES VI, VII, VIII, IX și X; și
(e)
Rhinobatidae în apele UE din subzonele ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X și XII.
(2) Speciile menționate la alineatul (1) trebuie eliberate imediat, nevătămate, în măsura în care acest lucru este posibil.
TITLUL IV
DISPOZIȚII FINALE
Articolul 38
Modificarea Regulamentului (CE) nr. 754/2009
Articolul 1 litera (h) din Regulamentul (CE) nr. 754/2009 se elimină.
Articolul 39
Intrare în vigoare și aplicare
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Se aplică de la 1 ianuarie 2011.
Cu toate acestea, articolul 38 se aplică de la 1 februarie 2011.
În cazul în care se stabilesc posibilități de pescuit pentru zona Convenției CCAMLR pentru perioade care încep înainte de 1 ianuarie 2011, articolele 20, 21 și 22 și anexele IE și V se aplică de la începutul perioadelor respective de aplicare ale posibilităților de pescuit în cauză.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 18 ianuarie 2011.