ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 4. srpna 2010
o státní podpoře C 40/08 (ex N 163/08), kterou Polsko poskytlo společnosti PZL Hydral S.A.
(oznámeno pod číslem K(2010) 5406)
(Pouze polské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2010/690/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí K(2008) 4753 v konečném znění (1), kterým Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, a rozhodnutí K(2008) 6371 v konečném znění (2), kterým rozšířila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory č. C 40/2008 (ex N 163/2008),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby podle výše uvedených ustanovení předložily své připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 27. března 2008 polské orgány oznámily plán restrukturalizace podniku PZL Hydral S.A. (dále jen „PZL Hydral“). Dopisem ze dne 6. května 2008 si Komise vyžádala doplňující informace. Dopisem ze dne 4. června 2008 polské orgány požádaly o prodloužení lhůty na odpověď do 27. června 2008 a Komise dopisem ze dne 10. června 2008 této žádosti vyhověla. Doplňující informace o plánu restrukturalizace polské orgány předložily dopisem ze dne 7. července 2008.
(2)
Řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (formální vyšetřovací řízení) bylo zahájeno dne 10. září 2008. Formální vyšetřovací řízení bylo následně rozšířeno rozhodnutím přijatým dne 12. listopadu 2008.
(3)
Polsko předložilo své připomínky dne 14. října a 22. prosince 2008 a doplňující informace dne 7. dubna 2009. Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
(4)
Setkání s polskými orgány se konala dne 27. dubna a 14. října 2009 a dne 12. února 2010. Dne 18. prosince 2009 si Komise vyžádala další informace. Mezi Komisí a polskými orgány proběhla výměna e-mailů různého druhu a polské orgány předložily doplňující informace v následujících dnech: 20. října 2009, 23. listopadu 2009, 15. prosince 2009, 13. ledna 2010, 16. ledna 2010, 9. února 2010, 10. února 2010, 26. února 2010, 1. března 2010, 3. března 2010, 4. března 2010, 19. března 2010, 5. května 2010, 12. května 2010, 20. května 2010, 28. května 2010, 3. června 2010, 4. června 2010, 7. června 2010, 8. června 2010, 9. června 2010, 17. června 2010, 23. června 2010, 24. června 2010, 28. června 2010, 7. července 2010, 8. července 2010, 9. července 2010, 12. července 2010 a 13. července 2010.
II. POPIS
II.1 Příjemci: PZL Hydral a PZL Wrocław
(5)
Společnost PZL Hydral byla založena v roce 1946 jako státní podnik. V současné době se jedná o velký podnik, který se do roku 2008 zaměřoval na výrobu civilních a vojenských hydraulických systémů, vývoj, výrobu a služby v oblasti elektronických hydromechanických systémů palivové regulace pro letecké motory všech druhů, hydraulické kontrolní systémy letadel a hydraulická zařízení pro helikoptéry. Od roku 2008 působí PZL Hydral jako mateřská společnost kapitálové skupiny a nevyvíjí nadále žádnou vlastní průmyslovou činnost.
(6)
V roce 2003 získala státní Agentura pro průmyslový rozvoj (Agencja Rozwoju Przemysłu - ARP) od ministerstva financí 80,94 % akcií PZL Hydral (1 284 686 akcií). Další převody akcií z ministerstva financí na ARP proběhly v roce 2005 (499 103 akcií), čímž se podíl akcií v držení ARP zvýšil na 87,39 %, v roce 2007 (64 374 akcií), čímž se podíl akcií zvýšil na 90,54 %, a dne 12. ledna 2010 (38 399 akcií), kdy se podíl zvýšil na 92,42 %. Každá z těchto transakcí se uskutečnila za symbolickou cenu 1 PLN. Od 12. ledna 2010 je v držení ARP 18 886 562 akcií o nominální hodnotě 18 865 620 PLN. Zbývající akcie (7,58 %) o nominální hodnotě 1 547 210 PLN jsou v současné době v držení zaměstnanců.
(7)
V roce 2007 kontrolovala PZL Hydral následující dceřiné společnosti: Zakład Odlewniczy „Hydral“ Sp. z o.o., jehož hlavní činností je výroba odlitků a jejich mechanické, tepelné a plastové zpracování; Zakład Cieplowniczy Term „Hydral“ Sp. z o.o., který vyrábí a prodává tepelnou energii; Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o., zabývající se zabývá výrobou ventilů a hydraulických rozdělovacích bloků a opracováním kovových zařízení a poskytuje opravárenské služby pro hydraulické stroje a zařízení, a PZL Wrocław Sp. z o.o. (dále jen „PZL Wrocław“). Společnost PZL Hydral k tomu kontrolovala dvě další společnosti, které jsou nyní v likvidačním řízení. Koncem roku 2006 zaměstnávala skupina jako celek 795 pracovníků.
(8)
Společnost PZL Wrocław byla založena v roce 2004 jako dceřiná společnost v plném vlastnictví společnosti PZL Hydral. Cílem bylo vytvořit provozní podnik, který by převzal operační složku PZL Hydral, a tím jí umožnil jednat jako holdingová společnost a řídit restrukturalizaci skupiny PZL Hydral.
(9)
Část aktiv PZL Wrocław byla z PZL Hydral do PZL Wrocław převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem za účetní hodnotu podle účetních knih PZL Hydral k roku 2004, jak je uvedeno v tabulce 1.
Tabulka 1
Převod aktiv formou věcného příspěvku nebo prodeje (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2004
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
3 917 321,00
30.12.2004
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
801 332,00
30.12.2004
nedokončená výroba
věcný příspěvek
1 251 352,00
30.12.2004
materiály
věcný příspěvek
251 719,00
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
138 516,44
30.11.2006
materiály
věcný příspěvek
679 915,73
30.11.2006
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 186 803,54
30.11.2006
nehmotná aktiva
věcný příspěvek
290 268,95
20.6.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
prodej
1 250 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - movitý majetek
věcný příspěvek
1 293 600,00
21.-23.12.2008
nedokončená výroba
prodej
5 230 644,91
27.3.2008
materiály
prodej
2 985 631,15
10.3.2009
materiály
prodej
304 294,33
(10)
Hmotná dlouhodobá aktiva, která PZL Wrocław získala od PZL Hydral, byla převedena buď navýšením kapitálu PZL Wrocław formou věcného příspěvku, nebo prodejem, jak je uvedeno v tabulce 2. V obou případech byla hodnota transakce založena na ocenění, které provedl nezávislý odborník. V době převodu byla již tato dlouhodobá aktiva zatížena hypotékami na nemovitý majetek ve prospěch následujících veřejných věřitelů: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství a Městského úřadu Vratislav, a to v celkové výši 142,558 milionu PLN.
Tabulka 2
Převod nemovitého majetku (v PLN)
Datum převodu
Druh aktiv
Způsob převodu (prodej/věcný příspěvek)
Účetní hodnota aktiv
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
věcný příspěvek
8 337 000,00
30.12.2007
dlouhodobá aktiva - nemovitý majetek
prodej
10 309 508,56
(11)
Dne 31. prosince 2007 převedla společnost PZL Hydral na PZL Wrocław finanční prostředky v celkové nominální hodnotě 918 900 PLN jako příspěvek ke kapitálu PZL Wrocław.
(12)
Převod zbývajících aktiv z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi 17. lednem 2006 a 27. dubnem 2010 probíhal formou prodeje za účetní cenu a spočíval v řadě převodů dlouhodobých aktiv ve výstavbě, která nebyla zatížena žádnými závazky nebo hypotékami.
(13)
Celková hodnota aktiv převedených z PZL Hydral na PZL Wrocław mezi roky 2004 a 2010 dosáhla celkové výše 44 708 791,02 PLN.
(14)
V roce 2008 bylo převedeno z PZL Hydral do PZL Wrocław 559 zaměstnanců a v roce 2009 třicet sedm.
(15)
PZL Wrocław vyrábí součástky pro letecké stroje používané polskými ozbrojenými silami (do konce roku 2007 tuto výrobu zajišťovala společnost PZL Hydral) a poskytuje služby v oblasti údržby a oprav zařízení používaných polskou armádou. Výrobky vojenského určení podléhají vystavení osvědčení pro každý druh výrobku podle technických požadavků polských ozbrojených sil. V každé fázi jejich výroby se vyhotovuje samostatná dokumentace a na výrobky (a navazující údržbářské služby) dohlíží stálý vojenský zástupce.
(16)
PZL Wrocław vyvíjí v současnosti činnost na základě povolení č. B-007/2007 vystaveném Ministerstvem vnitra a státní správy dne 17. ledna 2007 pro výkon podnikatelské činnosti v oblasti:
-
výroby a odbytu zařízení pro odstřelování poplachového, signálního a plynového střeliva definovaného v odstavci 8 (Druhy zbraní a střeliva) přílohy č. 1 nařízení vlády ze dne 3. prosince 2001 o druzích zbraní a střeliva a uvedeného na seznamu vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení (3);
-
výroby a odbytu výrobků vojenského nebo policejního určení definovaných v oddíle „WT V“ a součástek nebo dílů výrobků definovaných pod hlavičkami „WT II“, „WT III“ a „WT XIV“ (odstavce 1 až 4 a 7 až 10) přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení;
-
výroby a odbytu zařízení pro produkci výrobků vojenského nebo policejního určení a odbytu technologie pro produkci výrobků tohoto určení definovaných pod hlavičkou „WT XIII“ přílohy č. 2 (Seznam vojenských a policejních výrobků a technologií, pro jejichž výrobu a odbyt je vyžadováno povolení) výše uvedeného vládního nařízení.
(17)
Společnost PZL Wrocław obdržela následující osvědčení:
-
osvědčení o shodě s požadavky normy ISO 9001:2000 udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení o shodě s požadavky normy AS9100-B udělené Bureau Veritas Certification;
-
osvědčení opravňující k výrobě leteckých příslušenství splňujících požadavky PART21 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení pro výkon technického servisu u výrobků splňujícího požadavky PART 145 leteckých předpisů udělené polským Úřadem civilního letectví;
-
osvědčení NADCAP udělené Performance Review Insitute pro vybrané zvláštní technologické postupy: tepelné zpracování (HT), nedestruktivní zkoušky (NDT), chemické procesy (CHP) a elektroerozívní obrábění (EDM).
(18)
Polské orgány informovaly Komisi, že výrobní řada PZL Hydral (a nyní PZL Wrocław) je důležitou součástí plánu hospodářského rozvoje vyhlášeného polskou vládou v roce 1995 na období 1996-2000 a v roce 2000 na období 2001-2006.
(19)
Výslovný odkaz na společnost PZL Hydral nebo na její podnikatelskou činnost navíc obsahuje řada prováděcích opatřeních a vládních pokynů k plánu hospodářského rozvoje, např.:
-
pokyny ministra - vedoucího Ústředního plánovacího úřadu ze dne 30. ledna 1995 k plánu hospodářského rozvoje na období 1996-2000;
-
pokyny ministra hospodářství z července 2000 k centrálnímu plánu hospodářského rozvoje na období 2001-2006;
-
zákon ze dne 23. srpna 2001 o organizaci úkolů prováděných společnostmi pro účely národní obrany (4);
-
nařízení vlády ze dne 24. června 2003 o objektech zvláštního významu pro bezpečnost a obranu státu a o jejich zvláštní ochraně (5);
-
nařízení vlády ze dne 20. srpna 2004 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (6);
-
nařízení vlády ze dne 9. listopadu 2007 uvádějící seznam společností zvláštního hospodářského a obranného významu (7);
(20)
Společnosti uvedené na seznamech tohoto typu mají za povinnost podávat podrobnou výroční zprávu o svých výrobních kapacitách v oblasti národní obrany (množství, profil, hodnoty), aby umožnily ministerstvu provedení vojenských úkolů.
(21)
Polské orgány informovaly Komisi, že příslušná povolení a osvědčení (body 16 a 17) umožňují dodávat zboží a služby zvláštní jakosti zvláštním zákazníkům (podnikům zvláštního významu pro obranu státu a Ministerstvu národní obrany). PZL Wrocław (v minulosti PZL Hydral) nedodává pouze součásti hydraulických, palivových a kontrolních systémů. Opravy instalovaných podsestav jsou zásadní pro fungování leteckých strojů používaných polskými ozbrojenými silami (W-3, Mi-2, M28 Bryza a PZL 130 Orlik). Polské orgány také uvedly, že W-3 a Mi-2 jsou hlavními modely helikoptér používanými polskou armádou.
(22)
Zboží vyráběné PZL Hydral pro potřeby ozbrojených sil má podle standardizační dohody NATO odpovídající kódové označení NATO a samotná společnost má přidělen kód NATO.
(23)
Jak je vysvětleno v bodě 9 a dále, od prosince 2004 převedla společnost PZL Hydral aktiva na PZL Wrocław. Pouze aktiva převedená dne 30. prosince 2007 (nemovitý majetek) byla zatížena hypotékami ve prospěch veřejných věřitelů.
(24)
Polské orgány potvrdily, že od zahájení činnosti vyrovnala společnost PZL Wrocław všechny své závazky vůči veřejným věřitelům, a to včetně příspěvků na sociální zabezpečení a daní za své zaměstnance.
II.2 Finanční potíže PZL Hydral
(25)
Společnost PZL Hydral začala mít potíže s úhradou svých závazků jak vůči soukromým, tak vůči veřejným věřitelům v roce 1998.
(26)
Na konci roku 1998 dosáhly soukromé závazky PZL Hydral vůči bankám a dodavatelům částky 90,4 milionu PLN. Hlavní část těchto dluhů byla povinována dvěma bankám: bance […] (8) a bance […].
(27)
Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 54 milionů PLN a v listopadu 2006, kdy byla podepsána dohoda o vyrovnání, částku 86,4 milionu PLN. Tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2007. Na konci roku 1998 dlužila PZL Hydral bance […] částku 23 milionů PLN, v říjnu 2003 částku 55,6 milionu PLN a tato pohledávka byla nakonec uhrazena v roce 2004.
Tabulka 3
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Úroky
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Celkem
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabulka 4
Vývoj celkového zadlužení PZL Hydral u banky […] (v tisících PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Jistina
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Úroky
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Celkem
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Tyto soukromé banky měly prvořadé zabezpečení (viz podrobný popis v níže uvedených bodech 32 a 34) a byly by mohly snadno uplatnit své pohledávky na základě bankovních vykonatelných titulů. Podle bankovního zákona (9) z roku 1997 mohou banky vystavovat bankovní vykonatelné tituly na základě svých účetních knih nebo jiných podkladů spojených s bankovními transakcemi. Bankovní vykonatelný titul může sloužit jako základ pro vymáhání poté, co k němu soud připojil doložku o vykonatelnosti. Jedná se o mnohem rychlejší způsob než v případě jiných věřitelů, kteří se před vymáháním pohledávek musí obrátit na příslušný soud, aby získali odpovídající rozhodnutí. Soukromí věřitelé přesto nikdy nepodnikli žádné kroky k nucenému vymáhání pohledávek, čili nepožádali o zahájení konkurzního řízení proti PZL Hydral a ani nepodnikli žádná další opatření k uplatnění svých pohledávek, pokud jde o předmětná aktiva.
(29)
Když měla společnost PZL Hydral v období 1998-2006 potíže se splácením svých úvěrů, mohly ji banky podle polského občanského zákoníku zatížit zákonnou úrokovou sazbou stanovenou vládou, jak je uvedeno v tabulce 7. Místo systematického uplatňování této sazby ale banky tentokrát jen uplatnily úrokové sazby uvedené v tabulkách 5 a 6.
Tabulka 5
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabulka 6
Úrokové sazby uplatňované bankou […] (úvěry v USD se sazbou LIBOR)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabulka 7
Zákonná úroková sazba
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Polské orgány tvrdí, že se tyto banky domnívaly, že získají vyšší návratnost, pokud se budou podílet na restrukturalizaci PZL Hydral. Pozorně sledovaly jednání s první společností, která projevila zájem o akvizici PZL Wrocław, a to konkrétně společnost […] (viz bod 57 a následující). Banky pravidelně sledovaly hospodářskou situaci PZL Hydral prostřednictvím jejích finančních zpráv, návštěv jejích provozoven a analýz trhu.
(31)
Banka […] nakonec vypořádala své pohledávky dohodou o vypořádání uzavřenou v dubnu roku 2003. Odepsala 51,6 milionu PLN a souhlasila se splacením pouze 4 milionů PLN (7 %). Odpis vyplývající z dohody o vypořádání byl zanesen do účetních knih společnosti PZL Hydral za rozpočtový rok 2004.
(32)
Banka […] souhlasila s vypořádáním na základě vlastního hospodářského posouzení bez ohledu na skutečnost, že vlastnila hypotéky s prvořadou prioritou. Banka zejména zabezpečila svůj úvěr zárukou movitým majetkem ve výši 13,7 milionu PLN, postoupením všech licenčních a obchodních práv v rámci licenční dohody uzavřené s […] na výrobu klimatizačních zařízení v hodnotě 1,2 milionu USD (přibližně 3 968 000 PLN) (10), převedením strojů a zařízení dodaných […] v rámci licenční dohody v hodnotě 2,4 milionu USD (přibližně 7 938 000 PLN) a postoupením příjmů z prodeje klimatizačních přístrojů v hodnotě nejméně 8 milionů USD ročně (přibližně 26,5 milionu PLN) (11).
(33)
V listopadu 2006 banka […] souhlasila v dohodě o vypořádání s odpisem částky 86,4 milionu PLN a splacením pouze částky 11,5 milionu PLN. Tímto způsobem PZL Hydral posléze splatila pouze 13 % pohledávky. Zůstatek, tzn. 74,9 milionu PLN, byl odepsán.
(34)
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti. Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN. Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
(35)
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy. To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí (12).
(36)
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) - Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN. Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN. Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
Tabulka 8
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Úrok
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Celkem
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabulka 9
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Úrok
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Celkem
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabulka 10
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav - Psie Pole (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Úrok (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Celkem
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabulka 11
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Úrok
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Celkem
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabulka 12
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Úrok
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Celkem
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabulka 13
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Úrok
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Celkem
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabulka 14
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Jistina
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Úrok
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Celkem
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli. Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
Tabulka 15
Úroková míra u daňových nedoplatků (14)
Rok
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek. Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tabulka 16
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
2
1999
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
3
2000
21 996 411,92 PLN
celková výše hypoték
4
2001
28 660 990,95 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 4 641 357,06 PLN
Tabulka 17
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
9
2006
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
10
2007
5 692 649,25 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 18
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
celková výše hypoték
4
2001
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
6
2003
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
7
2004
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
8
2005
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
9
2006
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
10
2007
212 138,61 PLN
celková výše hypoték
Tabulka 19
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
2
1999
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
3
2000
710 074,30 PLN
celková výše hypoték
4
2001
945 962,80 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
celková výše hypoték
7
2004
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
celková výše hypoték
9
2006
12 589 452,85 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
celková výše hypoték
přidána hypotéka ve výši 2 790 305,40 PLN
Tabulka 20
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Rok
Částka
Poznámky
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
6
2003
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
7
2004
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
8
2005
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
9
2006
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
10
2007
634 594,10 PLN
celková výše hypoték
(39)
Polské orgány také uvedly, že veřejní věřitelé brali ohled na značné zvýšení hodnoty průmyslových nemovitostí ve Vratislavi od roku 2003 do roku 2008. Ceny nemovitostí vzrostly obecně o 100 % a hodnota nemovitého majetku PZL Hydral o 300 %. Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
(40)
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral. Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
(41)
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele. V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech. Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl. Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Tabulka 21
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997-2009)
Rok
Splacené veřejné závazky
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000,00 PLN
Celkem
87 846 336,84 PLN
(42)
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
(43)
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
II.3 PZL Hydral jako společnost v obtížích
(44)
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998-2009.
Tabulka 22
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Příjem z čistého prodeje
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Zisk (ztráta) z prodeje
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Čistý zisk (ztráta) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Aktiva celkem
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Dlouhodobé závazky a rezervy
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu. V roce 2003 vykázal zápornou hodnotu a do roku 2007 vykazoval systematicky ztrátu. Od roku 2007 do roku 2009 byla společnost PZL Hydral zisková. Hodnota aktiv PZL Hydral se snížila z 203,936 milionů PLN v roce 1998 na 76,986 PLN v roce 2006. Dlouhodobé závazky trvale rostly v obdobích 1998 až 2001 a 2003 až 2006, kdy dosáhly částky 327,486 milionů PLN.
(46)
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
II.4 PZL Wrocław jako společnost v obtížích
(47)
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení. Obrat PZL Wrocław dosáhl v roce 2006 částky 5,3 milionu PLN, v roce 2007 částky 23 milionů PLN a v roce 2008 částky 60 milionů PLN. Čistá ztráta v roce 2006 byla 1 milion PLN, zatímco v roce 2007 dosáhl čistý zisk výše 0,04 milionu PLN a v roce 2008 prudce vzrostl na 8,7 milionu PLN.
(48)
Podle finančních zpráv společnosti PZL Wrocław vzrostla hodnota jejích dlouhodobých aktiv z 4,8 milionu PLN v roce 2006 na 25,7 milionu PLN v roce 2007, 27 milionů PLN v roce 2008 a 29 milionů PLN v roce 2009. Podle polského zákona o rozpočtu přiděluje finanční prostředky na nákupy vojenského určení každý rok ministerstvo národní obrany. V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
(49)
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
(50)
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí. V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […]. Ve srovnání s rokem 2008 tak prodej zboží vojenského určení poklesl o […] %. V souvislosti s tím zaznamenala v roce 2009 PZL Wrocław čistou ztrátu ve výši 8,3 milionu PLN. Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
(51)
Závazky společnosti vzrostly z 31 milionů PLN v roce 2008 na 35 milionů v roce 2009. V roce 2006 závazky dosahovaly výše 7 milionů PLN a v roce 2007 částku 18,4 milionu PLN.
(52)
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů (16) PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení. Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
II.5 Plán restrukturalizace a privatizace
(53)
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
(54)
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral. Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními. Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
(55)
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
(56)
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli. Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
(57)
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […]. Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací. Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence). Hloubková prověrka byla provedena v květnu roku 2003. V dubnu roku 2005 společnost […] rozšířila rozsah hloubkové prověrky s ohledem na možnou koupi společnosti PZL Wrocław, která byla založena v roce 2004. V červnu roku 2005 byla společnosti […] předložena dokumentace. V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […]. Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
(58)
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
(59)
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
(60)
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv. Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007-2010 (dále jen „plán“).
(61)
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. - 3 miliony PLN. Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN. Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN. Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
(62)
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN. Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996-1998.
(63)
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16). Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how. Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
(64)
Polské orgány zdůraznily, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut s tím, že ARP získá v PZL Wrocław přibližně […]% podíl (odpovídající kapitalizaci dluhu ) a zajistí si přiměřenou návratnost investovaného kapitálu poté, co prodá své podíly v PZL Wrocław, zatímco PZL Hydral použije své podíly k uspokojení veřejných věřitelů.
(65)
Úvěr z roku 2007 byl poskytnut s pohyblivou úrokovou sazbou 3M WIBOR + 200 základních bodů, což v té době odpovídalo 6,45 %, zpočátku do roku 2007, přičemž se počítalo s tím, že jeho délka bude prodloužena až do doby, dokud nedojde před prodejem PZL Wrocław ke skutečné kapitalizaci dluhu. Úvěr byl jištěn následujícími zárukami:
-
evidovanou zástavou (17) dlouhodobých aktiv společnosti PZL Wrocław (strojové vybavení) v hodnotě 5,5 milionu PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav,
-
obvyklou zástavou (18)66 850 akcií představujících 100 % akcií společnosti v okamžiku transakce v květnu roku 2007 a […] % na konci roku 2007.
(66)
Polské orgány informovaly Komisi, že v březnu roku 2007 provedla na žádost ARP poradenská společnost „Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych“, jednající jako nezávislý odborník, ocenění hodnoty společnosti PZL Wrocław. Byly použity tři metody hodnocení: výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku (metoda 1), výnosová metoda vycházející z diskontovaného čistého zisku a odpisů (metoda 2) a metoda diskontovaných peněžních toků (metoda 3) (19) zahrnující analýzu citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář).
(67)
Při použití uvedených tří metod byla hodnota společnosti PZL Wrocław oceněna následovně:
Metoda 1:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 2:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
Metoda 3:
a)
podle umírněného scénáře byla hodnota oceněna na […];
b)
podle optimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
c)
podle pesimistického scénáře byla hodnota oceněna na […];
(68)
Pro ocenění společnosti PZL Wrocław byly použity tři následující prvky:
-
finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář) - viz níže uvedená tabulka 23;
-
diskontní sazba založená na vážených průměrných kapitálových nákladech (WACC - Weighted Average Cost Of Capital) rovnajících se 10,25 % a
-
předpoklad, že po období 2007-2011 se peněžní toky ustálí.
Tabulka 23
Různé scénáře zahrnuté do studie z roku 2007 (v tis. PLN)
Rok
2007
2008
2009
2010
2011
Umírněný scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Optimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Pesimistický scénář
Peněžní toky
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Čistý zisk + odpisy
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Diskontní sazba u všech tří metod ocenění je založena vážených průměrných kapitálových nákladech rovnajících se 10,25 % (20). Finanční výhledy společnosti, včetně peněžních toků, čistého zisku a odpisů, na období 2007-2011 společně s analýzou citlivosti (umírněný, optimistický a pesimistický scénář na období 2007-2011) vycházejí z údajů poskytnutých společností PZL Wrocław. Podle studie jsou tyto údaje ve velké míře založeny na předběžných objednávkách ministerstva národní obrany.
(70)
Na základě tohoto ocenění vycházely polské orgány při stanovení hodnoty akcií společnosti z pesimistického scénáře, který vedl k nejslabším výsledkům. Na tomto základě usoudily, že zajištění v podobě obyčejné zástavy akcií PZL Wrocław má tržní hodnotu přinejmenším 20,3 milionu PLN (21). Polské orgány se proto domnívají, že vzato společně se zástavou strojního vybavení, která v té době představovala hodnotu 5,5 milionu PLN, hodnota zabezpečení převyšovala v oné době hodnotu úvěru.
(71)
Na základě odborné studie došla navíc ARP v roce 2007 k závěru, že by bylo přiměřené počítat s hodnotou PZL Wrocław na konci roku 2007 ve výši […] a vzít v úvahu umírněný scénář. ARP došla také k závěru, že může počítat s návratností své investice. Přímá návratnost, kterou by si ARP mohla zajistit za předpokladu, že provede kapitalizaci dluhu před prodejem a že bude vlastnit […] % podílů (jedná se o přibližný procentní podíl, který byl pracovním předpokladem ARP), by byla přinejmenším 48,5 milionu PLN.
(72)
Polské orgány proto tvrdily, že v souvislosti s úvěrem z roku 2007 jednala ARP v rámci prodeje PZL Wrocław jako investor. Polské orgány také zdůraznily, že úvěr z roku 2007 nebyl poskytnut společnosti PZL Hydral, jak bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení.
(73)
Na základě nové privatizační strategie a plánu restrukturalizace na období 2007-2010 vstoupila v prvním čtvrtletí 2007 do jednání o prodeji PZL Wrocław společnost […], hlavní globální dodavatel systémů a služeb pro letecký, kosmický a obranný průmysl […] s obratem […] v roce 2009, a červenci/srpnu roku 2007 a v únoru roku 2008 vypracovala hloubkovou prověrku(due diligence). Tato jednání byla výsledkem stávající průmyslové spolupráce.
(74)
Dne 31. ledna 2008 učinila společnost […] nabídku na koupi podílů v PZL Wrocław, kterou poprvé zvýšila dne 14. února 2008. Ve dnech 17. až 18. března jednali zástupci […] s ARP. Dne 2. dubna 2008 zvýšila společnost […] svou nabídku podruhé. Cena nabídnutá za podíly dne 2. dubna 2008 byla […] (což odráželo hodnotu PZL Wrocław k 31. prosinci 2007) spolu se změnami oběžných aktiv vypočítanými podle zvláštního vzorce. Polské orgány informovaly Komisi, že uplatnění vzorce kvůli zohlednění růstu zisku povede k navýšení ceny o […].
(75)
Tato nabídka byla v souladu s nezávislým odborným oceněním objednaným ARP. Toto ocenění provedené firmou „Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki“ dospělo k závěru, že hodnota společnosti PZL Wrocław na základě metody čisté hodnoty aktiv (dále jen „metoda NAV“) byla v březnu roku 2008 […]. Tato metoda používá k ocenění přístup zaměřený na aktiva a zohledňuje hodnotu rozvahových i podrozvahových aktiv na stranách „Dal“ i „Má dáti“. Podle metody diskontních peněžních toků (dále jen „metoda DCF“) byla ve stejné době hodnota PZL Hydral oceněna na […]. Tato metoda zohledňuje budoucí příjmy nejenom z hmotného, ale také z nehmotného a právního majetku PZL Wrocław. Tato studie neobsahuje žádnou analýzu citlivosti (tzn. nepopisuje různé scénáře).
(76)
Metoda DCF používá pro výhledy peněžních toků počínaje rokem 2008 finanční plán PZL Wrocław na období 2007-2013, který předpokládá míru inflace ve stejné výši, jakou předvídala pro dotčené období Polská národní banka v únoru roku 2008. Kapitálové náklady jsou odhadnuty na 16,65 %, přičemž je zohledněna bezriziková sazba (4,70 %), tržní riziková prémie (7,17 %), odvětvová riziková prémie (1,78 %) a prémie z velikosti trhu (3 %), která zohledňuje velikost PZL Wrocław ve srovnání s jejími konkurenty (jako je […] nebo […]). Prověrka předpokládá, že počínaje rokem 2014 budou peněžní toky růst o 3 % ročně (při inflaci ve výši 2 %).
Tabulka 24
Odhady budoucích peněžních toků PZL Wrocław (v tis. PLN)
Rok
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Náklady vlastního kapitálu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Odhady budoucích peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Odhady budoucích diskontních peněžních toků
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda upravené čisté hodnoty dlouhodobých aktiv je způsobem ocenění „kontinuity činnosti“ upravením hodnoty všech aktiv a závazků na jejich spravedlivou tržní hodnotu (22). Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,35 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007. Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva.
Tabulka 25
PZL Wrocław - metoda upravené čisté hodnoty aktiv (v tis. PLN) (23)
Účetní hodnota
Čistá hodnota aktiv
Dlouhodobá aktiva
25 710
[…]
Oběžná aktiva
9 945
[…]
Závazky
18 350
[…]
Podrozvahové položky
0
[…]
Celkem
17 305
[…]
(78)
Upravená čistá hodnota aktiv je […], přičemž jejich účetní hodnota představuje částku 25,710 milionu PLN. Úprava probíhá hlavně výpočtem spravedlivé tržní hodnoty všech aktiv na základě studie vypracované dne 29. března 2007 a předložené Komisi nezávislou odbornou firmou „Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych“. Studie v zásadě posuzuje hodnotu nemovitého majetku, jako jsou budovy a pozemky. Hodnota budov byla posouzena pomocí následujícího vzorce:
V = Cn(1-Lu/100) × R
„Cn“ představuje náklady na stavbu nové budovy; „Lu“ je míra využití budovy a „R“ koeficient, který zohledňuje cenové rozdíly mezi různými regiony. Hodnota pozemku se určuje srovnávacím přístupem, který považuje cenu pozemku za rovnající se ceně, již je možné obdržet za podobný pozemek, upravené o inflační rozdíly.
(79)
Úprava závazků s účetní hodnotou ve výši 18,350 milionu PLN na čistou hodnotu aktiv ve výši […] proběhla na základě plánované kapitalizace dluhu v rámci úvěru z roku 2007.
(80)
Poslední úprava zohlednila podrozvahová aktiva. Položky, které se neobjevují v rozvaze, ale které by se měly podle autorů studie objevit v ocenění, jsou následující: „organizace lidských zdrojů“ a „organizace výrobního procesu“, které zohledňují nekvantifikovatelné aspekty ocenění související s hodnotou řízení společnosti.
(81)
Po nabídce společnosti […] oznámily polské orgány v březnu roku 2008 Komisi zmíněný plán jako podporu na restrukturalizaci PZL Hydral, přičemž předpokládaly, že PZL Wrocław bude prodána za […]. Ohlásily také úvěr z roku 2007 a dodatečný úvěr ve výši 4 milionů PLN, který měl být poskytnut PZL Wrocław jako součást opatření v rámci dokončení jednání se společností […].
(82)
Dodatečný úvěr (dále jen „úvěr z roku 2008“) byl poskytnut dne 2. dubna 2008, to znamená ve stejný den, kdy ARP obdržela podrobnosti o druhém navýšení nabídky. ARP poskytla tento úvěr jako (krátkodobý) překlenovací úvěr do doby, než bude uzavřena dohoda se společností […]. PZL Wrocław potřebovala tyto prostředky, aby zvládla nárůst zakázek ministerstva národní obrany.
(83)
Úvěr byl poskytnut na dobu pěti let s pohyblivou úrokovou sazbou založenou na referenční úrokové sazbě stanovené Komisí pro Polsko (6,42 % v době poskytnutí) a s následujícím zajištěním:
-
evidovanou zástavou dlouhodobých aktiv PZL Wrocław (čtyř strojů a zařízení) v hodnotě 2,8 milionů PLN, která byla zapsána do rejstříku zástav;
-
postoupením pohledávek z obchodní smlouvy ve výši 5,2 milionu PLN.
(84)
Polské orgány se proto domnívají, že hodnota zástav převyšovala hodnotu úvěru.
(85)
Úvěr byl poskytnut, aby PZL Wrocław mohla zakoupit stroje nutné pro výrobu. ARP poskytla úvěr z roku 2008 v pokročilém stádiu jednání se společností […] a předpokládala, že úvěr bude splacen buď PZL Wrocław z vlastních prostředků nebo investorem.
(86)
Na tomto základě polské orgány tvrdily, že ARP nejednala pouze způsobem srovnatelným se soukromým investorem, ale také jako subjekt prodávající PZL Wrocław.
(87)
Polské orgány podobně informovaly Komisi, že činnost PZL Wrocław byla v roce 2008 částečně financována operativním leasingem. V červnu roku 2008 byly podepsány se soukromou společností […] dvě dohody o operativním leasingu: […] a […]. Čistá hodnota pronájmu v rámci těchto dohod dosáhla částek 271 002 EUR a 401 263,20 EUR (0,82 milionu PLN s DPH) (24). Náklady na pronájem v rámci těchto dohod pro PZL Wrocław byly: 88 762,30 EUR, což představuje rozdíl mezi čistou hodnotou strojů a čistou hodnotou pronájmu. Tyto dohody fungují na podobné zásadě jako úvěry a pronajatý předmět slouží jako jištění. Na konci leasingu získá PZL Wrocław právo na zakoupení strojů za částku 5 835 EUR. Před uzavřením těchto smluv o leasingu s PZL Wrocław vypracovala […] důkladnou analýzu finanční a hospodářské situace společnosti, která zahrnovala její schopnost vytvořit dostatečné peněžní toky k uhrazení splátek.
(88)
Polské orgány ve svém původním oznámení také ohlásily, že v plánu restrukturalizace počítají s kapitalizací dluhu v rámci úvěru z roku 2007 v celkové hodnotě 13,5 milionu PLN (navýšenou o úroky).
(89)
V březnu a dubnu roku 2008 byla jednání o podmínkách dohody o převodu podílů uzavřena. Dne 14. dubna 2008 ale společnost […] svou nabídku stáhla. Podle polských orgánů byly pravděpodobným důvodem stáhnutí nabídky významné změny, ke kterým došlo na světovém trhu v důsledku hospodářské krize.
(90)
V důsledku odstoupení společnosti […] z jednání začal prodej znovu. Prodej byl inzerován v domácím a zahraničním tisku formou výzvy k účasti na jednání o prodeji 100 % podílů ve společnosti PZL Wrocław. Dne 19. května 2008 byla výzva uveřejněna v největším specializovaném deníku v Polsku Puls Biznesu a v největším polském politicko-hospodářském deníku Rzeczpospolita. Ve dnech 20. až 26. května 2008 byla výzva zveřejněna také v mezinárodním specializovaném leteckém časopisu Flight International. V listopadu 2008 byly zveřejněny podrobnosti prodeje v časopisu zaměřenému na letectví RAPORT Wojsko Technika Obronność, který vychází v polštině, ale má čtenáře i v zahraničí. Žádné nabídky na zakoupení podílů ale nepřišly.
(91)
Bylo proto vyvinuto další úsilí a výše uvedené informace byly společností PZL Hydral předány a vysvětleny přímo subjektům, které by mohly mít zájem o zakoupení PZL Wrocław. Polské orgány zdůraznily, že prodej byl oznamován během veletrhů a průmyslových akcí, včetně leteckých přehlídek (25), a dopisy s oznámením byly zaslány více než 80 společnostem. Polské orgány také uvedly, že informace o prodeji byla stále dostupná na internetových stránkách PZL Hydral, které ročně zaznamenají 500 000 návštěv. Vzhledem ke zvláštní povaze výroby PZL Wrocław (jako dodavatel zboží a služeb pro polské ozbrojené síly má PZL Wrocław mimořádný význam pro národní bezpečnost) a značně vysoké koncentraci leteckého průmyslu ve světě, která ve svém důsledku vede k poměrně malému počtu možných investorů, polské orgány tvrdily, že možnost získat informaci o prodeji PZL Wrocław a zúčastnit se této privatizace měli všichni možní investoři. Podle polských orgánů se tak o prodeji dozvědělo celé odvětví.
(92)
Oznámení o prodeji bylo pouze výzvou k jednáním a neobsahovalo žádné zvláštní podmínky.
(93)
Následkem obnoveného úsilí polských orgánů obdržela ARP v druhé polovině roku 2008 první projev zájmu od společnosti […], která později předložila nabídku. V druhé polovině roku 2008 obdržela ARP druhý projev zájmu, tentokráte od společnosti […].
(94)
Dne 30. září 2008 předložila společnost […] předběžnou nezávaznou nabídku na zakoupení 100 % podílu v PZL Wrocław (dále jen „nabídka ze dne 30. září 2008“) za částku […]. Společnost […] je investiční fond, který investuje na neveřejném kapitálovém trhu a jehož majitel (soukromá osoba) vlastní také 100 % podíl v […] (26). Nabídka ze dne 30. září 2008 byla učiněna pro nezadluženou společnost a byla podmíněna dosažením stejných finančních výsledků v roce 2009 jako v roce 2008, a to zejména pokud jde o čistý zisk a ukazatel EBITDA. Ukazatel EBITDA měl dosáhnout nejméně […], čistý zisk v roce 2009 nejméně […] a požadován byl také růst prodeje o 5 %. V důsledku finanční krize ale příjmy PZL Wrocław poklesly o přibližně 35 % a výkonnostní hodnoty stanovené v nabídce nebyly dosaženy. Společnost PZL Hydral si byla již v prvním čtvrtletí roku 2009 plně vědoma, že finanční výsledky nesplní minimální stropy stanovené v nabídce společnosti […]. Na začátku roku 2009 navíc ministerstvo národní obrany potvrdilo snížení svých objednávek, což mělo výrazné důsledky pro ziskovost společnosti v tomto roce. Se společností […] nedošlo již k žádným dalším kontaktům.
(95)
V prvním čtvrtletí roku 2009 zahájila rozhovory o zakoupení podílů v PZL Wrocław společnost […], což je podnik […] patřící mezi světově největší dodavatele technologicky špičkových průmyslových výrobků a výrobků pro letecký průmysl (pro obchodní, regionální, podniková a vojenská letadla) a průmysl a jehož obrat v roce 2009 dosáhl částky […].
(96)
Tato společnost vypracovala mezi 20. dubnem 2009 a 12. květnem 2009 hloubkovou prověrku (due diligence). Na základě této prověrky pak podepsala s ARP dne 20. srpna 2009 memorandum o porozumění (s obecnými rysy plánované transakce) na zakoupení podílů v PZL Wrocław za částku […]. ARP podnikla kroky, aby zajistila, že žádné z aktiv PZL Wrocław nebude zatíženo pohledávkami od veřejných věřitelů PZL Hydral. Memorandum o porozumění předpokládalo, že ARP zakoupí sama 100 % podílů v PZL Wrocław a následně je prodá investorovi. Investor se zavázal vypracovat vlastní podrobný plán investic v dodatečné výši […], který měl být proveden po uskutečnění prodeje. Dne 18. prosince 2009 podepsaly ARP, PZL Hydral a […] rámcovou dohodu. Příloha 2 k dohodě, v níž jsou stanovena pravidla, kterými se řídí částečná kapitalizace dluhu, částečné odepsání a částečné splacení úvěrů z roku 2007 a z roku 2008, byla dojednána dne 12. března 2010.
(97)
Polské orgány potvrdily, že prodej nebyl podmíněn, a to zejména zachováním pracovních míst. Polské orgány Komisi také potvrdily, že investor nebyl nijak omezen ve svém vlastním obchodování s ministerstvem národní obrany.
(98)
Podrobný popis jednání se společností […] lze nalézt v bodě VI.
II.6 Právní posouzení plánu restrukturalizace polskými orgány
(99)
Polské orgány uvedly, že celkové náklady na restrukturalizaci dosáhnou částky 262,2 milionu PLN a budou zahrnovat následující položky: restrukturalizaci veřejného dluhu ve výši 234 milionů PLN, další finanční restrukturalizaci ve výši 11,5 milionu PLN, investice ve výši 11 milionů PLN, restrukturalizaci aktiv ve výši 5,6 milionu PLN a restrukturalizaci zaměstnanosti ve výši 0,3 milionu PLN.
(100)
Podle polských orgánů budou celkové náklady na restrukturalizaci PZL Hydral financovány pomocí státní podpory ve výši 130,5 milionu PLN a vlastního příspěvku ve výši 132 milionů PLN. Podle plánu restrukturalizace představuje vlastní příspěvek 50,3 % nákladů na restrukturalizaci. Vlastní příspěvek zahrnuje výnos z prodeje dlouhodobých aktiv a akcií, jakož i finanční prostředky poskytnuté budoucím investorem v PZL Wrocław.
(101)
Pokud jde o vyrovnávací opatření, plán restrukturalizace navrhoval prodej některých výrobních prostředků, k čemuž již částečně došlo mezi roky 2004 a 2006 a což vedlo ke snížení výrobní kapacity. Podle plánu restrukturalizace by prodej strojů a zařízení snížil výrobní kapacitu společnosti celkem o 380 000 strojových hodin, tzn. o 42 %. K hlavní části plánovaného snížení (315 000 strojových hodin) již došlo. Polské orgány tvrdily, že jedna třetina snížení výrobní kapacity nebyla pro obnovení životaschopnosti nutná, ale byla určena k omezení činnosti v oblasti výroby průmyslových hydraulických systémů, což je nízkoziskový segment, ve kterém se společnost rozhodla omezit svou činnost.
(102)
Plán restrukturalizace dále uváděl, že plánované stažení z některých (údajně ziskových) činností a prodej aktiv nesouvisejících s výrobou by měly být považovány za vyrovnávací opatření ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (27) (dále jen „Pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Polské orgány v neposlední řadě tvrdily, že privatizace PZL Wrocław umožní konkurentům společnosti získat výrobní kapacity PZL Hydral, její know-how a podíl na trhu, a měla by tak být také považována za vyrovnávací opatření.
III. POCHYBY VYJÁDŘENÉ KOMISÍ PŘI ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(103)
Plán restrukturalizace byl oznámen jako restrukturalizační scénář podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise proto založila své předběžné posouzení na informacích, které měla v tomto stádiu. Na základě těchto informací vyjádřila Komise následující obavy:
(104)
Pokud jde o způsobilost společnosti pro podporu na restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci, Komise pochybovala, že PZL Hydral nebyla v předchozích deseti letech příjemcem žádné podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci.
(105)
Komise si zejména kladla otázku, zda by nevymáhání či pozdní vymáhání veřejných závazků nemělo být považováno za státní podporu. Komise zdůraznila, že v případě, kdy veřejný subjekt pověřený výběrem příspěvků na sociální zabezpečení toleruje neplacení či pozdní placení těchto příspěvků po delší časový úsek, poskytuje nepochybně příjemci výhodu v tom, že mu snižuje zatížení, které pro něj představuje běžné provádění systému sociálního zabezpečení (28). Komise sice uznala, že veřejní věřitelé podnikli určitá vymáhací opatření, ale pochybovala, že byla dostatečná či, pokud k nim došlo v pozdním stádiu, účinná, a to zejména v souvislosti se zajištěními, která vlastnili veřejní věřitelé a se kterými mohli počítat. V tomto stádiu řízení Komise proto pochybovala, že chování veřejných věřitelů odpovídalo způsobu, jakým by se za těchto okolností chovali soukromí věřitelé.
(106)
Komise také vyjádřila pochyby ohledně dalších opatření, která polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory.
(107)
Komise pochybovala, zda částečné splacení a částečný odpis veřejných závazků, které polské orgány nahlásily jako opatření bez státní podpory, jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
(108)
V souvislosti s bodem 31 a následujícími pokynů k záchraně a restrukturalizaci vyjádřila Komise také pochyby ohledně slučitelnosti plánu restrukturalizace s vnitřním trhem.
(109)
Komise pochybovala, že je navržený příspěvek skutečný a opravdový a že je tím pádem plán restrukturalizace slučitelný s body 43-45 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise pochybovala, zda plánovaný příjem z prodeje PZL Wrocław, i kdyby byl uskutečněn, může být považován za vlastní příspěvek k restrukturalizaci. Jak je uvedeno výše, společnost PZL Wrocław byla založena na konci roku 2004. Podle plánu restrukturalizace měl být převod výrobních prostředků ukončen a privatizace zahájena již roku 2007. Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 měli možní investoři předložit výchozí nabídky a v první polovině roku 2008 měly být po jednáních uzavřeny předběžné kupní smlouvy. V době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení ale Komise nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů o koupi PZL Wrocław.
(110)
Komise také vyjádřila pochybnosti, že plán restrukturalizace zajistí dlouhodobou životaschopnost, jak stanoví body 34-37 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Komise poznamenala, že plánovaná restrukturalizace je zaměřena na finanční restrukturalizaci, tzn. že přibližně 90 % všech nákladů na restrukturalizaci bylo vyčleněno na splacení nedoplatků veřejných závazků. Zbývající restrukturalizační opatření byla proto spíše omezená. Komise také uvedla, že, jak již bylo vysvětleno, v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení nebyla informována o žádném zájmu ze strany možných investorů. Polsko také uvedlo, že po privatizaci společnosti bude zřejmě nutné přistoupit k dalším restrukturalizačním opatřením, což vyvolalo dodatečné pochybnosti o životaschopnosti plánu restrukturalizace.
(111)
Komise také prohlásila, že potřebuje další ujasnění ohledně slučitelnosti navrhovaných vyrovnávacích opatření s body 38-42 pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Polské orgány ve svém oznámení tvrdily, že přinejmenším jedna třetina omezení výrobní kapacity je určena ke snížení kapacit v oblasti nízkoziskových průmyslových hydraulických systémů. Na základě informací, které měla k dispozici, Komise pochybovala, že omezení výrobní kapacity, které společnost již provedla nebo plánuje provést, bude dostačující. Komise také uvedla, že přinejmenším část navrhovaných opatření se jeví jako nutná pro dosažení dlouhodobé životaschopnosti. Komise zejména zdůraznila, že prodej některých výrobních prostředků v minulosti byl zřejmě určen k obnovení životaschopnosti. Podobně plánovaný prodej nemovitého majetku poslouží spíše jako zdroj financování než jako vyrovnání za narušení hospodářské soutěže.
IV. PŘIPOMÍNKY POLSKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(112)
Polské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s ohledem na možnost uplatnit test soukromého věřitele v nahlášeném scénáři, tzn. ve spojení s kapitálovými dotacemi.
(113)
Polské orgány prohlásily, že navrhované odpisy jsou v souladu s pravidlem soukromého věřitele vzhledem ke skutečnosti, že veřejní věřitelé by získali více v případě prodeje aktiv PZL Hydral než v případě úpadku společnosti. Polské orgány také prohlásily, že tento názor je založen na hospodářské a finanční analýze a že jej sdílejí dotčení veřejní věřitelé.
(114)
Polské orgány tvrdily, že dvě kapitálové dotace, které měla ARP poskytnout PZL Hydral a které měly být podle oznámení vyčleněny na uspokojení pohledávek veřejných věřitelů, nebrání uplatnění pravidla soukromého věřitele.
(115)
Polské orgány navíc dodaly, že tržní hodnota PZL Wrocław je úzce spojena s vlastnictvím leteckých osvědčení a povolení k obchodu se zbraněmi a s jejími mimořádně zkušenými a kvalifikovanými zaměstnanci. V případě úpadku společnosti nebude možné obnovit tuto organizaci v míře přijatelné pro orgány dohlížející na letectví.
(116)
Polské orgány ocenily vlastní příspěvek na částku 130 milionů PLN, což by představovalo 50 % nákladů na restrukturalizaci i v případě, kdy by nevymáhání veřejných pohledávek mělo být považováno za státní podporu. Polské orgány navíc poznamenaly, že prodej aktiv již probíhá, a tedy by se v rámci restrukturalizace postoupila všechna zbylá aktiva, se kterými se v plánu restrukturalizace počítá.
(117)
Pokud jde o dlouhodobou životaschopnost plánu restrukturalizace, polské orgány ujistily, že cíle restrukturalizace jsou prováděny řádným způsobem. Zejména soustředění výroby do východní části závodu PZL Hydral přineslo snížení fixních nákladů, provozní zlepšení ve výrobě a dodatečné příjmy z pronájmu uvolněného prostoru. Výroba a prodej (včetně 570 zaměstnanců) byly navíc převedeny do společnosti PZL Wrocław, která v té době byla hospodářsky rentabilní (údaje za prvních deset měsíců roku 2008). Čistý zisk PZL Wrocław na konci roku 2008 byl odhadován na přibližně 6 milionů PLN při obratu ve výši 50 milionů PLN. Polské orgány dodaly, že po dosažení dohody o scénáři soukromého věřitele ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 splácely jak PZL Hydral, tak PZL Wrocław své běžné závazky vůči veřejným věřitelům včas.
V. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(118)
Komise neobdržela od třetích stran žádné připomínky.
VI. UDÁLOSTI PO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ - REVIDOVANÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(119)
Polské orgány se domnívají, že cena nabídnutá společností […] za zakoupení podílů v PZL Wrocław odpovídá tržní hodnotě společnosti. Podle polských orgánů navržená cena odráží finanční situaci společnosti, která se v roce 2009 zhoršila v důsledku finanční krize a poklesu objednávek od polských ozbrojených sil.
(120)
Polské orgány také uvedly, že tato cena odpovídá makroekonomickým podmínkám. Jen na varšavské burze cenných papírů se index WIG (Warszawski Indeks Giełdowy) propadl o 36 %. Mezi dubnem roku 2008 (odstoupení společnosti […] od jednání) a červnem roku 2009 se dramaticky zhoršilo tržní hodnocení kotovaných společností z odvětví leteckého průmyslu s podobným výrobním profilem jako PZL Wrocław. Akcie společnosti […], ke které […] patří, poklesly o […] %, akcie […] o […] % a akcie […] o […] %.
(121)
Společnost […] vypracovala hloubkovou prověrku (due diligence) (viz bod 96). V prověrce byly srovnány údaje týkající se […] s údaji 32 společností z odvětví leteckého průmyslu. Poté byly vypočítány průměrné koeficienty, které určily, jak […]. Tyto koeficienty byly potom použity na […]. Výsledek byl […].
(122)
V rozhovorech s ARP o ocenění investor poukazuje na skutečnost, že jednak je společnost […] v tomto stádiu silně závislá na jediném odběrateli, a to na polských ozbrojených silách, od nichž předpokládá získat […] % plánovaných příjmů za období 2010-2013 v souladu s programem modernizace, jehož výsledek je nejistý, a jednak že PZL Wrocław hrozilo úpadkové řízení, pokud se v roce 2010 nezlepší její finanční situace.
(123)
Na tomto základě investor trvá na tom, že při nabídce za podíly v PZL Wrocław ve výši […] za ně ve skutečnosti zaplatí cenu vyšší, než je jejich nominální hodnota.
(124)
Jakmile byla známa cena nabídnutá investorem, zahájila ARP jednání s veřejnými věřiteli o částečném splacení a částečném odpisu jejich pohledávek v souladu s ustanoveními plánu restrukturalizace, a to na základě prodeje aktiv PZL Hydral bez dalších kapitálových dotací.
(125)
ARP si kvůli tomu dne 15. ledna 2010 objednala u společnosti Ernst&Young vypracování studie. Ernst&Young dostala pokyn provést jako nezávislý odborník srovnání mezi dvěma následujícími scénáři:
-
úpadkové řízení PZL Hydral včetně její dceřiné společnosti PZL Wrocław;
-
vyrovnání pohledávek prodejem PZL Wrocław společnosti […] za […] a prodejem dalších aktiv PZL Hydral.
(126)
Společnost Ernst&Young posoudila situaci každého jednotlivého veřejného věřitele: Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Vratislav - Psie Pole, Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně poškozených osob, Úřadu Dolnoslezského vojvodství a ministerstva financí. Do analýzy nebyla zahrnuta ARP, protože nebyla věřitelem PZL Hydral ale pouze akcionářem.
(127)
Studie společnosti Ernst&Young byla dokončena dne 24. února 2010. Byla založena na konzervativním přístupu: byly kvantifikovány pouze částky, u kterých se předpokládalo, že budou v rámci každého scénáře uhrazeny přímo. Proto analýza nezohlednila alternativní náklady (29), prognózy dlouhodobého zisku a inflaci.
(128)
Scénář úpadku vedoucí k likvidaci společnosti byl analyzován s předpokladem přiměřeně účinného průběhu likvidace. Za základ své metodiky si bere požadavky řádného testu soukromého věřitele založeného na judikatuře (Španělsko versus Komise a Hamsa versus Komise), který analyzuje chování veřejného subjektu z hlediska soukromého věřitele snažícího se získat platbu od dlužníka ve finančních obtížích (30). Zpráva je založena na analýze každého jednotlivého věřitele a zohledňuje zejména věřitelovo zabezpečení aktivy dlužníka a míru, v jaké mohou být pohledávky uspokojeny v případě vyhlášení úpadku dlužníka (31).
(129)
Pro stanovení zůstatkové hodnoty aktiv studie Ernst&Young předpokládala, že hodnota nemovitého majetku při nuceném prodeji představuje 50 % jeho skutečné hodnoty. Pro stanovení skutečné hodnoty použila společnost Ernst&Young metody stanovené v mezinárodních účetních standardech 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva a všechna dostupná posouzení vypracovaná nezávislými odborníky. Snížení hodnoty o 50 % vysvětluje nízká účinnost úpadkového řízení v Polsku, kde výnosy z prodeje aktiv odpovídají v průměru 26,86 % jejich skutečné hodnoty.
(130)
Studie Ernst&Young také poznamenává, že výnosy, které mohou očekávat veřejní věřitelé při scénáři úpadku, závisejí na příslušném pořadí jejich zabezpečení aktivy, která jsou zatížena hypotékami. Studie Ernst&Young k tomu předkládá přehled hypoték, které zatěžují každou část majetku PZL Hydral, hodnotu příslušných hypoték a pořadí věřitelů.
(131)
Na základě předpokladů uvedených v předchozích dvou odstavcích se společnost Ernst&Young domnívá, že celková částka, kterou by bylo možno získat v případě úpadku z aktiv jištěných hypotékami, dosahuje výše 52,4 milionu PLN; tři veřejní věřitelé (Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) nebudou moci získat nazpět žádnou částku a zbývající věřitelé budou moci získat nazpět následující částky: Úřad sociálního zabezpečení - 44,8 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství - 2,3 milionu PLN, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole - 0,457 milionu PLN a Městský úřad Vratislav - 4,9 milionu PLN.
(132)
Skutečná výše výnosů při scénáři úpadku by potom měla být upravena připočtením částky získané za jiná aktiva PZL Hydral, tzn. 13,5 milionu PLN (32). Výnos při úpadku tak dosahuje celkové částky 66 milionů PLN, jak je uvedeno v tabulce 26.
(133)
Scénář prodeje aktiv počítá s prodejem všech aktiv PZL Hydral uvedených v plánu restrukturalizace za celkovou částku 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o. za […], nemovitost BBCenter za […], parkoviště za […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o. za […], elektrárna (GSZ) za […], PZL Wrocław za […], slévárna za PLN […], menšinové podíly za […] a uhrazení pohledávek PZL Hydral v celkové výši […].
Tabulka 26
Srovnání scénáře prodeje aktiv a scénáře úpadku z hlediska PZL Hydral v roce 2010 (v PLN) podle studie Ernst&Young
Veřejný věřitel
Celková výše závazků (33)
Výnos při scénáři úpadku
Výnos při scénáři prodeje aktiv
Úřad sociálního zabezpečení
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Finanční úřad Vratislav - Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Městský úřad Vratislav
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Úřad Dolnoslezského vojvodství
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerstvo financí
24 050 232,71
-
500 000,00
Celkem
317 881 857,50
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabulka 26 uvádí, že podle studie Ernst&Young by Úřad sociálního zabezpečení dostal uhrazeno 47,7 % svých pohledávek, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství 30,6 %, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole 85,8 %, Městský úřad Vratislav 18,2 %, Úřad Dolnoslezského vojvodství by dostal uhrazenu celou výši svých pohledávek, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob 38,9 % a ministerstvo financí 2,1 %.
(135)
Podle polských právních předpisů se v okamžiku, kdy veřejní věřitelé vysloví souhlas s vyrovnáním svých pohledávek částečným odpisem, přestanou u těchto pohledávek přičítat úroky a pohledávky jsou jimi zatíženy pouze tehdy, není-li vyrovnání provedeno, což by se stalo v případě scénáře úpadku. Závazky uvedené v tabulce 26 proto zahrnují u všech veřejných věřitelů příslušné úroky počítané se zpětnou platností ode dne dohody z roku 2007 s výjimkou Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství (u jehož některých daňových pohledávek jsou úroky počítány bez přerušení) a Úřadu Dolnoslezského vojvodství (jemuž byl úrok vždy počítán) kvůli zvláštní právní povaze jejich pohledávek.
(136)
Je nutno poznamenat, že u Městského úřadu Vratislav, Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství revidovaný plán restrukturalizace umožňoval částečný odklad vyrovnání s veřejnými věřiteli a úhradu po splátkách části těchto závazků až do prodeje aktiv HZL Hydral, tzn. že by závazky byly splaceny částečně. Dohoda zejména podrobně stanoví, že:
-
splacení Městskému úřadu Vratislav dlužné částky ve výši 4,9 milionu PLN se odkládá;
-
splacení Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob dlužné částky ve výši 5 milionů PLN se odkládá;
-
částka ve výši 18,25 milionu PLN bude použita k částečnému splacení dlužné částky Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství; část této úhrady je odložena, část bude hrazena po splátkách (34) a část bude uhrazena s úrokem vypočítaným v den úhrady.
(137)
Na tomto základě by podle studie Ernst&Young (viz tabulka 26) získali věřitelé celkem 122 milionů PLN v případě prodeje PZL Wrocław a dalších aktiv PZL Hydral, zatímco v případě úpadku vedoucího k likvidaci PZL Hydral by věřitelé obdrželi pouze 66 milionů PLN a tři z nich (ministerstvo financí, Úřad Dolnoslezského vojvodství a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) by neobdrželi nic.
(138)
Při scénáři prodeje odepíší veřejní věřitelé celkem 195 milionů PLN veřejných závazků. Bez ohledu na tuto skutečnost je scénář prodeje pro každého veřejného věřitele výhodnější než scénář úpadku. Veřejní věřitelé by získali zpět celkem 38,5 % z celkové výše svých pohledávek.
(139)
Polské orgány informovaly Komisi, že na základě zjištění studie Ernst&Young souhlasili veřejní věřitelé v roce 2010 s částečnou úhradou svých pohledávek.
(140)
V rámci jednání s […] ARP souhlasila s tím, že její úvěry budou částečně přeměněny, částečně splaceny a částečně odepsány. Podle přílohy 2 rámcové dohody měla ARP přeměnit část jistiny úvěru z roku 2007 a část jistiny úvěru z roku 2008 v celkové výši […] na kmenový kapitál a oběžná aktiva PZL Wrocław a u úvěru z roku 2007 se zříci úroků v celkové výši […]. Po této přeměně se musel kmenový kapitál PZL Wrocław snížit podáním odpovídající žádosti u příslušného soudu.
(141)
Polské orgány zdůraznily, že ke zhoršení finanční situace PZL Wrocław došlo až v roce 2009 a že toto zhoršení bylo vyvoláno hospodářským poklesem, který nemohl být předvídán a který se projevil snížením zakázek od polských ozbrojených sil o téměř […] %. Tím se také značně zhoršila situace ARP jako věřitele a stejně tak vyhlídky na plné uhrazení jejích pohledávek.
(142)
Ustanovení přílohy 2 rámcové dohody byla dojednána v úzké vazbě na výsledky dodatku ke studii společnosti Ernst&Young. Tento dodatek byl vypracován dne 24. února 2010. Jsou v něm analyzovány dva scénáře: úpadek vedoucí k likvidaci společnosti PZL Wrocław a její prodej investorovi. Zaměřuje se zejména na otázku, co by ARP získala ze svého zabezpečení v případě scénáře úpadku, a srovnává tyto výsledky s částkami, které by mohla předpokládat v případě prodeje PZL Wrocław investorovi.
(143)
Dodatek ke studii Ernst&Young zdůrazňuje, že aktiva PZL Wrocław jsou zatížena zástavami a hypotékami. Účetní hodnota všech aktiv PZL Wrocław dosahovala k 31. prosinci 2009 celkové výše 52,5 milionu PLN, z nichž zabezpečená aktiva představovala částku 21,3 milionu PLN a nezabezpečená/nezatížená aktiva 31,2 milionu PLN.
(144)
I když nezabezpečená/nezatížená aktiva představují […] % hodnoty aktiv společnosti PZL Wrocław, v případě, že by se prodej PZL Wrocław neuskutečnil, vydaly by daňové orgány podle článků 112 a 118 daňového zákoníku (35) daňové rozhodnutí s cílem vynutit si uhrazení svých pohledávek, ve kterém by prohlásily PZL Wrocław odpovědnou za závazky PZL Hydral z období 2006-2007. To potvrzuje dopis Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, ve kterém stojí, že v případě, že se restrukturalizace nepodaří, budou podniknuty kroky k vymáhání podle článku 112 daňového zákoníku.
(145)
Jelikož je PZL Wrocław vlastníkem výrobních prostředků PZL Hydral (které nakoupila mezi roky 2004 a 2007), mělo by toto rozhodnutí dopad na některé veřejné závazky PZL Hydral. Hodnota pohledávek, které by byly postiženy takovým řízením, by odpovídala veřejným závazkům PZL Hydral vzniklým v období 2006-2007 a dosáhla by minimálně částky 64,4 milionu PLN (36). Podle dodatku ke studii Ernst&Young by hodnota těchto pohledávek převýšila účetní hodnotu nezabezpečených/nezatížených aktiv. Zároveň by účetní hodnota těchto aktiv měla být posuzována z hlediska jejich tržní hodnoty, protože se jedná o příjmy, hotovost a jiná peněžní aktiva.
(146)
V případě, že by PZL Wrocław byla v úpadku, přednostní uspokojení by před pohledávkami daňových orgánů získala pouze aktiva zajištěná hypotékami a evidovanými zástavami. Pohledávky nezabezpečených soukromých věřitelů PZL Wrocław by nemohly být z aktiv PZL Wrocław uspokojeny. Vzhledem ke skutečnosti, že by ze zůstatkové podstaty nemohly být uspokojeny všechny pohledávky věřitelů, měly by v případě úpadku akcie PZL Wrocław nulovou hodnotu. Podobně, jelikož by byli uspokojeni pouze držitelé evidovaných zástav a hypoték, nemají obyčejné zástavy žádnou hodnotu.
(147)
Na tomto základě analyzuje dodatek ke studii Ernst&Young hodnotu evidovaných zástav aktiv PZL Wrocław v držení ARP. Hodnota zabezpečení v podobě evidovaných zástav strojů je stanovena na základě předpokladu, že hodnota zastavených aktiv by v případě úpadku odpovídala 50 % jejich čisté účetní hodnoty, jelikož jejich spravedlivá hodnota nebyla dostupná a hodnota dlouhodobých movitých aktiv se měnila v souladu příslušnou odpisovou sazbou. Studie Ernst&Young došla k závěru, že hodnota v případě nuceného prodeje je reálná vzhledem k možnosti využít oceňovaná aktiva k určitým účelům a jako součást určitých výrobních procesů, možnosti jejich využití k alternativním účelům a povaze smluv, se kterými jsou spojena. Studie Ernst&Young zdůrazňuje, že v případě, kdy jsou aktiva, která mají být prodána, vysoce specializovaná a jsou používána pro výrobu pro zvláštního zákazníka, může být jejich likvidační hodnota velmi nízká a může se rovnat 30 % jejich čisté účetní hodnoty. Například aktiva společnosti Autoglass Group SA, jejichž rozvahová hodnota byla 19,8 milionu, byla prodána v úpadkovém řízení za 6 milionů PLN. Dotčená aktiva PZL Wrocław, která sloužila jako evidované zástavy, k tomu zahrnují mnohé položky s nízkou hodnotou. Zejména úvěr z roku 2007 byl zabezpečen seznamem 1 709 položek, jejichž hodnota se za tu dobu odpisy snížila, a přibližně 1 400 položkami s hodnotou nižší než 3 500 PLN, u nichž tak došlo k jednorázovému odpisu.
(148)
Stejně jako hlavní zpráva i dodatek ke studii Ernst&Young nebral při posouzení scénáře úpadku z hlediska věřitelů PZL Wrocław v úvahu vliv inflace, tzn. nezohlednil možnou délku trvání úpadkového řízení.
(149)
Podle této studie byla k 31. lednu 2010 čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidované zástavy strojů, 2 106 392,71 PLN. Při uplatnění výše popsaného postupu na čistou účetní hodnotu těchto aktiv je jejich hodnota (při úpadku) v případě nuceného prodeje odhadována na 1 053 196,36 PLN.
(150)
Dodatek ke studii Ernst&Young dochází k závěru, že ARP obdrží podle scénáře úpadku částku 1 053 196,36 PLN a [ 1 053 196,36 PLN] podle scénáře prodeje (v podobě uvedené v příloze 2 rámcové dohody).
(151)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2007, se v auditovaných finančních zprávách za rok 2007 rovnala částce 5 480 861,37 PLN a v auditovaných finančních zprávách k 31. lednu 2010 částce 818 967,55 PLN.
(152)
Polské orgány informovaly Komisi, že čistá účetní hodnota aktiv, která sloužila jako evidovaná zástava u úvěru z roku 2008, se rovnala podle zprávy nezávislého odborníka ze dne 1. února 2008 částce 2 763 000 PLN. Podle auditovaných finančních zpráv se účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 1. únoru 2008 částce 1 883 098,97 PLN a podle auditovaných finančních zpráv se čistá účetní hodnota těchto aktiv rovnala k 31. lednu 2010 částce 1 287 425,16 PLN.
(153)
Jak vyplývá z výše uvedeného, polské orgány ustoupily od dvou kapitálových dotací PZL Hydral s tvrzením, že částečné odpisy a částečná splacení veřejných závazků nepředstavovaly podle pravidla soukromého věřitele státní podporu. Také prohlásily, že chování veřejných věřitelů v minulosti (1998-2007) bylo v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Uvedly též, že prodej PZL Wrocław byl otevřený, průhledný a nebyl spojen s žádnými podmínkami a že cena nabídnutá investorem může být považována za tržní cenu. Polské orgány tvrdily, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek. Ustoupily také od výše popsané kapitalizace dluhu u úvěru z roku 2007, ale navrhly částečnou kapitalizaci dluhu na účasti u obou úvěrů jak z roku 2007, tak z roku 2008 před prodejem a tvrdí, že tento postup je v souladu s pravidlem soukromého věřitele.
VII. PRAVOMOC KOMISE
(154)
Počáteční fáze některých opatření, a to konkrétně nevymáhání veřejných pohledávek PZL Hydral, začala v roce 1998, tzn. před přístupem Polska k EU dne 1. května 2004.
(155)
Podle Smlouvy o přistoupení opatření podpory, která nabyla účinku v nových členských státech přede dnem přistoupení, jsou stále použitelná i po tomto dni a představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a nejsou stávající podporou, je nutno považovat za státní podporu pro účely použití čl. 108 odst. 3 SFEU.
(156)
Bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení stanoví tzv. prozatímní mechanismus. Představuje právní rámec pro posouzení režimů podpory a jednotlivých opatření podpory provedených v novém členském státě přede dnem jeho přistoupení k EU, které jsou nadále použitelné po přistoupení.
(157)
Opatření podpory, která byla provedena před přistoupením a nejsou použitelná po přistoupení, nemůže Komise posoudit na základě prozatímního mechanismu, ani řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Na druhou stranu opatření, která byla provedena až po přistoupení, posoudí Komise jako oznámenou podporu nebo jako protiprávní podporu na základě řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(158)
Opatření je použitelné po přistoupení, pokud bylo provedeno před přistoupením, avšak po přistoupení vede k poskytnutí další podpory nebo zvýšení částky již udělené podpory, tzn. pokud přesná hospodářská účast státu není známa v okamžiku udělení podpory, ani v okamžiku přistoupení.
(159)
V tomto konkrétním případě Komise zjišťuje, že nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů začalo v roce 1998 a pokračovalo po dni přistoupení. Komise se domnívá, že nevymáhání všech pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 spadá do její jurisdikce v podobě platné k tomuto dni.
(160)
Z výše uvedeného vyplývá, že nevymáhání veřejných pohledávek nesplacených k 1. květnu 2004 představuje opatření použitelné po dni přistoupení a spadá do jurisdikce Komise podle článku 108 SFEU.
VIII. POSOUZENÍ
(161)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU je státní podporou podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby do té míry, že ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(162)
Podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní a aby opatření bylo označeno za státní podporu, musí být splněny všechny podmínky zároveň.
(163)
V následujících oddílech posuzuje Komisi případnou státní podporu společnosti PZL Hydral a společnosti PZL Wrocław odděleně.
(164)
U PZL Hydral zjišťuje následující opatření:
-
plánované a zrušené kapitálové dotace PZL Hydral;
-
vymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007);
-
vyrovnání s veřejnými věřiteli PZL Hydral (2007-2010).
(165)
U PZL Wrocław zjišťuje následující opatření:
-
úvěr z roku 2007;
-
úvěr z roku 2008;
-
kapitalizaci dluhu týkající se úvěru z roku 2007 a úvěru z roku 2008.
(166)
Komise konstatuje, že polské orgány popírají označení výše uvedených opatření za státní podporu s tvrzením, že opatření úspěšně prošla testem soukromého věřitele (v případě opatření ve prospěch PZL Hydral a kapitalizace dluhu z roku 2010 u PZL Wrocław) a testem tržního investora (v případě úvěrů z roku 2007 a roku 2008 u PZL Wrocław).
VIII.1 Zrušené kapitálové dotace PZL Hydral
(167)
Podle článku 8 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (37) (dále jen „procesní nařízení“), může členský stát po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzít zpět oznámení v přiměřené době před rozhodnutím Komise o tom, zda oznámené opatření představuje podporu. V takových případech Komise řízení ukončí, protože nadále nemá žádný účel.
(168)
Polské orgány zrušily dvě oznámené kapitálové dotace (113 milionů PLN). Vyšetřování těchto dvou opatření prováděné Komisí tak ztratilo svůj účel.
VIII.2 Nevymáhání veřejných pohledávek vůči PZL Hydral (1998-2007)
(169)
Státní podpora mohla být poskytnuta PZL Hydral v podobě trvalého nevymáhání veřejných pohledávek vůči společnosti ze strany různých veřejných věřitelů.
(170)
Komise zdůrazňuje, že čl. 107 odst. 1 SFEU se týká zásahů v různých podobách, které snižují běžné náklady společnosti a které, aniž by se kvůli tomu jednalo o dotace v přesném slova smyslu, mají podobnou povahu a stejný účinek. Judikatura všeobecně uznává, že chování veřejného orgánu příslušného k vybírání pojistného na sociální zabezpečení, který toleruje, aby toto pojistné bylo placeno s prodlením, poskytuje podniku, který z toho má prospěch, podstatné obchodní zvýhodnění tím, že snižuje jeho náklady vyplývající z obvyklého uplatnění systému sociálního zabezpečení, které nemůže být úplně odstraněno úroky a poplatky z prodlení, které jsou mu uloženy (38). Toto odůvodnění se s příslušnými změnami uplatňuje také na další poplatky, dávky a daně vybírané veřejnými orgány.
(171)
V tomto konkrétním případě veřejné orgány příslušné k vybírání nezískaly úhradu svých pohledávek vůči PZL Hydral za období 1998-2007 v plné míře v okamžiku, kdy veřejní věřitelé schválili plán restrukturalizace (viz bod 60 a následující).
(172)
Z judikatury vyplývá, že k určení, zda veřejné orgány nevymáháním veřejných pohledávek poskytly státní podporu, je nutné zjistit, zda dotčená společnost by byla zjevně neschopna získat srovnatelné úlevy od soukromého věřitele, který by se vůči společnosti nacházel ve stejné situaci jako orgán příslušný k vybírání (39).
(173)
Komise konstatuje, že k zajištění dlouhodobé hospodářské životaschopnosti PZL Hydral vypracoval její tehdejší majitel, tzn. polské ministerstvo financí a následně ARP, strategii privatizace na základě studie vyhotovené v roce 1998 soukromými konzultanty a začal hledat investory (viz bod 54). Soukromí a veřejní věřitelé tento přístup podporovali a byli do něj úzce zapojení.
(174)
V roce 2002 polské orgány, stále za podpory soukromých a veřejných věřitelů, navázaly jednání s […]. Tito věřitelé dostávali pravidelné informace o vývoji jednání (viz body 30 a 56).
(175)
Komise konstatuje, že jak soukromí, tak veřejní věřitelé došli k názoru, že hodnota PZL Hydral, a zejména její činnosti v oblasti letectví a obrany, jako fungujícího podniku zdaleka převyšuje hodnotu jejích aktiv, a to zejména z důvodu vlastněných vojenských osvědčení, povolení k obchodování se zbraněmi a lidského kapitálu, a že z těchto důvodů upustili od vyhlášení úpadkového řízení na společnost PZL Hydral.
(176)
Komise zejména konstatuje, že hlavní soukromí věřitelé, tzn. banka […] a banka […], upustili od nuceného vymáhání svých pohledávek navzdory prvořadému zabezpečení (viz body 32 a 34), které bylo vymahatelné přímo na základě bankovních vykonatelných titulů a mohlo být provedeno poměrně snadno (viz bod 28).
(177)
Na druhou stranu veřejní věřitelé podnikli kroky k vymáhání pomocí soudního exekutora a koncem roku 2007 získali úhradu ve výši 28,76 milionu PLN (viz bod 41).
(178)
Komise tak dospívá k závěru, že mezi rokem 1998 a rokem 2007 byla společnost PZL Hydral schopna získat srovnatelné úlevy od dvou soukromých věřitelů, tzn. od banky […] a banky […], kteří nebyli pouze ve stejném ale ve skutečnosti lepším postavení vůči dotčené společnosti než veřejné orgány příslušné pro vybírání.
(179)
Komise také dospívá k závěru, že rozhodnutí jak soukromých, tak veřejných věřitelů ustoupit od zahájení úpadkového řízení vůči PZL Hydral bylo odůvodněno slušnými výhledy na obnovení životaschopnosti činností v oblasti leteckého a obranného průmyslu, jakmile budou vyrovnány nesplacené závazky, jak uvádí strategie vypracovaná v roce 1998 (viz bod 54).
(180)
Skutečnost, že veřejné orgány příslušné pro vybírání nevymáhaly dlužné částky za období 1998-2007, tak neposkytla PZL Hydral výhodu, protože veřejné orgány jednaly stejně, jak by jednal soukromý věřitel, a jejich jednání tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII.3 Splacení veřejných závazků PZL Hydral (2007-2010)
(181)
Po neúspěšném vyústění jednání o privatizaci s […] přistoupili hlavní soukromí věřitelé PZL Hydral, tzn. banka […] a banka […], na vyrovnání svých pohledávek vůči PZL Hydral.
(182)
Pohledávky soukromých věřitelů byly vyrovnány v dubnu roku 2003 (banka […]) a v listopadu roku 2006 (banka […]). Přes dobrou kvalitu svých zabezpečení souhlasila banka […] s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 51,6 milionu PLN zaplacením částky 4 milionů PLN a banka […] souhlasila s vyrovnáním dluhu PZL Hydral ve výši 86,4 milionu PLN zaplacením částky 11,5 milionu PLN (viz body 31 a 33).
(183)
Veřejné orgány příslušné pro vybírání se v roce 2007 připojily k dohodě o vyrovnání závazků uzavřené mezi ARP a PZL Hydral, která byla začleněna do plánu restrukturalizace v listopadu roku 2007. Tato dohoda obsahovala čtyři zásadní ujednání:
-
PZL Hydral bude platit všechny nové daně, poplatky a příspěvky včas;
-
PZL uhradí část svých nezaplacených závazků ve splátkách, přičemž uhrazení zůstatku bude odloženo až do doby, kdy PZL Hydral prodá své dceřiné společnosti a aktiva;
-
PZL Hydral prodá všechny své dceřiné společnosti a aktiva a použije tohoto výnosu k uhrazení svých nesplacených závazků;
-
Podnikatelská činnost PZL Hydral v leteckém a obranném průmyslu bude soustředěna do dceřiné společnosti PZL Wrocław, která bude následně privatizována, a z výnosu budou uhrazeny pohledávky veřejných věřitelů. Tím se z PZL Hydral stane prázdná skořápka, která půjde do likvidace.
(184)
V souladu s odhadovaným výnosem z prodejů za období 2007-2010 počítal plán restrukturalizace s tím, že veřejným orgánům příslušným k vybírání bude uhrazeno 120,8 milionu PLN (viz bod 61). Ex post se ukázalo, že se jednalo o dobrý odhad, protože částka dosažená v roce 2010 se rovná 122,3 milionu PLN (viz bod 133).
(185)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace také počítal se dvěma kapitálovými dotacemi pro PZL Hydral, které byly určeny k navýšení dostupných peněžních prostředků k vyrovnání minulých závazků. Zahrnutí těchto kapitálových dotací do plánu restrukturalizace ovšem mělo podléhat předchozímu souhlasu Komise. Při dosažení dohody ohledně plánu restrukturalizace tím bylo veřejným věřitelům jasné, že nemohou považovat zahrnutí těchto dodatečných částek do plánu restrukturalizace za získané a jisté.
(186)
Komise také konstatuje, že plán restrukturalizace neobsahoval konečné rozhodnutí o tom, jak budou výnosy rozděleny mezi různé veřejné věřitele. Rozdělení mělo být provedeno až po uskutečnění prodeje dceřiných společností a aktiv na základě skutečného výnosu z prodeje při zohlednění zabezpečení těchto aktiv u jednotlivých veřejných věřitelů.
(187)
Pokud jde o posouzení jednání veřejných věřitelů od roku 2007 do roku 2010, Komise se domnívá, že je nutno posoudit jejich dvě rozdílná rozhodnutí: za prvé rozhodnutí z roku 2007 o souhlasu s plánem restrukturalizace a za druhé rozhodnutí z roku 2010 přijmout konečné vyrovnání v podobě, která je podrobně rozvedena v tabulce 26 tohoto rozhodnutí.
(188)
Podle judikatury Soudního dvora musí Komise v těchto situacích použít kritéria soukromého věřitele, tzn. že ke stanovení, zda snížení některých závazků dlužených podnikem v obtížích veřejným subjektům představuje státní podporu, musí porovnat tento subjekt se soukromým věřitelem, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích (40).
(189)
Podle judikatury ale v případě, kdy společnost čelící značnému zhoršení své finanční situace navrhne věřitelům dohodu nebo dohody týkající se restrukturalizace dluhu se záměrem nápravy takové situace nebo vyhnutí se úpadku, každý věřitel musí při rozhodování vzít v úvahu na jedné straně částku nabízenou v navrhované dohodě a na druhé straně částku, jakou očekává, že obdrží v případě likvidace firmy. Na jeho rozhodnutí má vliv mnoho činitelů včetně postavení věřitele jako držitele zaručených, preferenčních nebo běžných pohledávek, povahy a rozsahu zabezpečení, věřitelova hodnocení pravděpodobnosti, že se společnost stane opět ziskovou, a rizika, že jeho ztráta vzroste v případě, že se tomu tak nestane, a také částka, jakou by získal v případě její likvidace Jestliže se například ukáže, že v případě likvidace společnosti bude uskutečněná hodnota jejích aktiv stačit pouze na pokrytí hypotečních úvěrů a preferenčních nároků, potom normální nároky budou obvykle bezcenné. V takovém případě věřitel mající normální nároky nepřináší ve skutečnosti žádnou oběť, souhlasí-li s umořením větší části svých nároků (41).
(190)
Komise konstatuje, že podmínky vyrovnání s veřejnými orgány příslušnými pro vybírání jsou jiné než podmínky vyrovnání se dvěma soukromými bankami.
(191)
Zaprvé soukromé banky zvolily okamžité uhrazení, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání souhlasily počkat na výsledky prodeje aktiv a dceřiných společností PZL Hydral.
(192)
Zadruhé předpokládaná míra splacení u veřejných orgánů příslušných pro vybírání zdaleka převyšuje míru splacení u privátních bank: Banka […] pokryla své pohledávky ze 7 % a banka […] z 13 %, zatímco veřejné orgány příslušné pro vybírání mohou na základě výnosu z prodeje ve výši 122,3 milionu PLN očekávat splacení v míře 38,5 %.
(193)
Komise musí při uplatnění zásad uvedených výše v bodech 188 a 189 posoudit, zda by rozhodnutí veřejných věřitelů z roku 2007 souhlasit s plánem restrukturalizace, který se svou podstatou liší od vyrovnání získaného soukromými věřiteli, přijal na jejich místě soukromý věřitel.
(194)
Zaprvé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé měli pouze omezená zabezpečení a že jejich zabezpečení byla nižší kvality než zabezpečení soukromých bank (viz výše uvedené tabulky 16 až 20). Veřejní věřitelé se tak nacházeli ve slabším vyjednávacím postavení. Zároveň ale po vyrovnání se soukromými věřiteli kvalita jejich zabezpečení výrazně vzrostla, čímž získali dodatečné záruky, že v případě, kdyby plán restrukturalizace neuspěl podle očekávání, obdrží stále přijatelnou míru vyrovnání pohledávek z aktiv.
(195)
Zadruhé Komise konstatuje, že veřejní věřitelé mohli na základě předpokladů, ze kterých vycházel plán restrukturalizace, očekávat značně vyšší míru vyrovnání pohledávek než soukromí věřitelé, kteří zvolili rychlé vyrovnání.
(196)
Zatřetí Komise konstatuje, že soukromí věřitelé získali od PZL Hydral a PZL Wrocław ujištění, že všechny nové závazky budou splaceny včas.
(197)
Začtvrté Komise konstatuje, že u nedoplatků PZL Hydral souhlasila s platebním rozvrhem, který počítal se splacením části dluhu ve splátkách a se splacením zůstatku, jakmile bude znám výnos z prodeje aktiv a dceřiných společností. Tyto platby představovaly významné zlepšení oproti splácení v období před přijetím plánu restrukturalizace: v roce 2008, tzn. v prvním roce provádění plánu restrukturalizace, splatila PZL Hydral částku 54,6 milionu PLN oproti pouze 9,5 milionu PLN v roce 2007 (viz tabulka 21).
(198)
Na základě těchto záruk a jištění obdržených od PZL Hydral dochází Komise k závěru, že veřejní věřitelé jednali, jak by jednal soukromý věřitel postavený do srovnatelné situace.
(199)
Komise také konstatuje, že kvůli nezdaru jednání s […] a […] (viz bod 94) trvá skutečné provádění plánu restrukturalizace déle, než se původně předpokládalo. Komise se domnívá, že to bylo nedílným rizikem souhlasu veřejných orgánů příslušných pro vybírání s plánem restrukturalizace.
(200)
Konečné vyrovnání mezi PZL Hydral a jeho veřejnými věřiteli je popsáno v tabulce 26. Jakmile byla následkem nabídky předložené […] stanovena prodejní cena PZL Wrocław, veřejní věřitelé souhlasili s vyrovnáním z prodeje aktiv PZL Hydral, bez jakékoli kapitálové dotace, v souladu s kritériem soukromého věřitele a při zohlednění hodnoty svých pohledávek a kvality svých zabezpečení (viz bod 96).
(201)
Komise proto musí zjistit, zda v případě prodeje bez kapitálových dotací se každý veřejný věřitel ocitne v lepší situaci než v případě úpadku a zda prodej […] je scénářem, od kterého by veřejní věřitelé mohli očekávat nejvíce.
(202)
Všichni veřejní věřitelé dostanou splaceno více než soukromí věřitelé (viz bod 134) s výjimkou ministerstva financí, které ovšem nemá žádné zabezpečení, a proto nemůže být srovnáváno se soukromými věřiteli, kteří vlastní prvořadé zabezpečení (viz body 32 a 34).
(203)
Mělo by se také vzít v úvahu, že studie Ernst&Young objednaná ARP porovnala částky, které může každý veřejný věřitel očekávat v případě úpadku a v případě prodeje (ke kterému došlo v roce 2010) (viz bod 137). Studie uzavírá, že každý veřejný věřitel na tom bude lépe v případě prodeje.
(204)
Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se každý veřejný věřitel choval jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou výše v bodech 188 a 189.
(205)
Zaprvé Komise konstatuje, že studie Ernst&Young používá jako metodiku příslušnou judikaturu Evropského soudního dvora pro posouzení kritéria soukromého věřitele a zohledňuje postavení každého veřejného věřitele, jeho zabezpečení, pořadí a částku, kterou by mohl získat zpět v případě likvidace.
(206)
Tabulka 26 tohoto rozhodnutí ukazuje, že na základě tohoto posouzení je každý veřejný věřitel (Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství, Finanční úřad Vratislav - Psie Pole, Městský úřad Vratislav, Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob, Úřad Dolnoslezského vojvodství a ministerstvo financí) v lepší situaci v případě prodeje všech aktiv PZL Hydral, tzn. že každý získá nazpět větší část svých neuhrazených pohledávek, než v případě scénáře úpadku, a to při zohlednění pořadí a příslušných zabezpečení veřejných věřitelů (viz bod 134).
(207)
Komise poté ověřila hodnověrnost scénáře úpadku použitého ve studii Ernst&Young. Výchozím bodem posouzení je, že hodnota společnosti PZL Hydral je nulová, protože její závazky zdaleka převyšují hodnotu jejích aktiv a dceřiných společností. Ve scénáři úpadku by proto každý věřitel mohl získat zpět pouze část svých neuhrazených pohledávek jištěných zabezpečením, pokud jeho pořadí umožňuje, aby měl nárok na podíl z likvidační hodnoty jištěných aktiv.
(208)
Tabulky 16 až 20 uvádí zabezpečení každého veřejného věřitele. Míra, do jaké musí být uspokojen každý veřejný věřitel na základě svého zabezpečení a při zohlednění jeho pořadí v případě vyhlášení PZL Hydral v úpadku, je uvedena v bodě 131. Pro odhadnutí hodnoty nemovitého majetku při nuceném prodeji vycházela studie Ernst&Young z běžné spravedlivé hodnoty aktiv, která jsou součástí společnosti, v souladu s bodem 30 a mezinárodními účetními standardy (IAS) 16 - Dlouhodobá hmotná aktiva (42). Komise konstatuje, že použití IAS je v EU povinné, a že je proto odpovídajícím východiskem pro posouzení likvidační hodnoty. Komise považuje za odůvodněné, že úpadková hodnota těchto aktiv je v případě nuceného prodeje snížena o 50 % vzhledem ke skutečnosti, že tato aktiva budou prodána odděleně, že nebude možné uplatnit kritérium „fungujícího podniku“ kvůli snížené poptávce po průmyslových aktivech během hospodářské krize a že tato hodnota je nad průměrným výnosem z prodeje aktiv v úpadku v Polsku, který je 26,86 % ve srovnání s jejich spravedlivou hodnotou.
(209)
Komise dochází k závěru, že pro každého veřejného věřitele je scénář prodeje za částku […] výhodnější než scénář úpadku.
(210)
Zbývá určit, zda nabídka […] je tou nejlepší nabídkou, kterou mohli veřejní věřitelé očekávat. Komise konstatuje, že když bylo v první polovině roku 2009 jasné, že podmínky nabídky společnosti […] nebyly splněny, byla společnost […] jediným kupcem, který měl zájem o získání akcií PZL Wrocław. Přes zveřejnění výzvy k vyjádření zájmu a aktivní hledání možných investorů, jako v květnu roku 2008 (viz bod 90 a následující), se žádný nový investor neobjevil. Veřejní věřitelé proto neměli žádný opodstatněný důvod věřit, že by jiný investor nabídl v budoucnu lepší cenu.
(211)
Na tomto základě se Komise domnívá, že svým souhlasem v roce 2010 s formou vyrovnání uvedenou v tabulce 26 se veřejní věřitelé zachovali jako soukromý věřitel, který hledá možnosti zaplacení částek, jež mu dluží dlužník ve finančních obtížích. Veřejní věřitelé tak neposkytli PZL Hydral výhodu. Vyrovnání neuhrazených závazků částečným odpisem veřejných pohledávek proto ve shodě se studií Ernst&Young nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
VIII. 4 Opatření týkající se PZL Wrocław
(212)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2007 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem musí Komise zjistit, zda by soukromý investor („zásada investora v tržním hospodářství“) uzavřel dotčenou transakci za stejných podmínek, a pokud ne, za jakých podmínek by tak učinil (43).
(213)
Komise poznamenává, že ke zjištění, zda je úvěr poskytnutý státním orgánem, který je zároveň akcionářem společnosti, v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, musí být jeho investice porovnána s investicí soukromé holdingové společnosti, která uskutečňuje strukturální politiku a řídí se perspektivami dlouhodobé životaschopnosti (44).
(214)
Komise je toho názoru, že v případě ARP se nejedná o vnějšího věřitele, který investuje za účelem dosažení zisku na základě návratnosti své investice v podobě úrokové sazby, ale že se jedná o akcionáře s více jak 90 % podílů společnosti PZL Hydral, která zase vlastní 100 % podílů PZL Wrocław. Je tedy nutno zjistit, zda by soukromý investor za stejných okolností úvěr z roku 2007 poskytl.
(215)
Pokud jde o úvěr z roku 2007 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci (viz body 47 a 48). Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s polským ministerstvem národní obrany, s nímž byla v dlouhodobých obchodních vztazích.
(216)
Komise poznamenává, že ARP počítala se zabezpečením návratnosti své investice kapitalizací dluhu ve výši […] % a následným prodejem těchto podílů v PZL Wrocław soukromému investorovi (za odhadovanou částku […]), jak je uvedeno v plánu restrukturalizace.
(217)
ARP zohlednila probíhající jednání s […] (viz bod 74).
(218)
Pro stanovení, zda ARP jednala v souladu se zásadou soukromého investora, je tedy nutno zjistit, s jakou prodejní cenou mohla ARP počítat, jaké bylo riziko a zda návratnost investice vyplývající z prodeje byla přiměřená ve spojení s rizikem, které ARP podstoupila.
(219)
Před poskytnutím úvěru si ARP objednala od nezávislého odborníka studii ke stanovení hodnoty PZL Wrocław poté, co bylo ukončeno vyjmutí z majetku PZL Hydral (viz bod 66).
(220)
Komise tuto studii kriticky posoudila a dospěla k závěru, že bylo důvodné počítat s prodejní cenou přinejmenším ve výši […] (viz bod 71 a následující). Při prodeji přibližně […] % podílů mohla tedy ARP v případě úspěšného prodeje počítat s výraznou návratností ve výši nejméně 48,5 milionu PLN.
(221)
Komise uznává, že s každou privatizací jsou vždy spojena značná rizika. V tomto konkrétním případě první pokus neuspěl. Komise zároveň konstatuje, že obecné výhledy pro polskou společnost působící v odvětví letectví a obrany byly poměrně stabilní vzhledem ke stávajícím závazkům polské armády v zahraničí a podílu, který připadá Polsku v NATO s ohledem na jeho obranný potenciál. Vzhledem k nutnosti vlastnit zvláštní povolení jsou navíc překážky při vstupu na příslušný segment trhu vysoké, což zase zvyšuje přitažlivost zavedených subjektů.
(222)
Komise také konstatuje, že předpokládaná návratnost investice byla dostatečné významná, aby odůvodnila poměrně vysoké riziko, a že k tomu ARP získala zabezpečení v podobě evidované zástavy strojů ve výši 5,5 milionu PLN a obyčejné zástavy […] % podílů (viz bod 65).
(223)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2007 byl poskytnut v souladu se zásadou soukromého investora, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(224)
Komise musí posoudit, zda půjčka z roku 2008 udělila PZL Wrocław výhodu. Za tím účelem Komise uplatní zásadu soukromého investora, jak je rozvedeno v bodech 212 až 214 a z důvodů, které jsou tam vysvětleny.
(225)
Pokud jde o úvěr z roku 2008 společnosti PZL Wrocław, Komise zaprvé konstatuje, že byl poskytnut PZL Wrocław, která byla v té době finančně životaschopnou společností a nebyla ve finančních obtížích ve smyslu pokynů k záchraně a restrukturalizaci. Místo toho se jednalo o nově založenou společnost bez dluhů a s již výrazným počtem objednávek, a to hlavně v podobě smluv s ministerstvem národní obrany v celkové výši […] (viz bod 48). Komise je toho názoru, že tento úvěr byl poskytnut především za účelem uspokojení stoupajícího počtu objednávek ministerstva národní obrany. V roce 2008 k tomu společnost získala soukromé financování v podobě operativního leasingu (viz bod 87).
(226)
Komise konstatuje, že ARP poskytla úvěr z roku 2008 krátce před předpokládaným koncem jednání s […] ohledně prodeje PZL Wrocław (viz bod 74). Učinila tak, aby poskytla překlenovací úvěr na období před uzavřením tohoto obchodu, kdy PZL Wrocław musela rozšířit své výrobní kapacity, aby zvládla rostoucí počet objednávek od ministerstva národní obrany. Hlavním důvodem ARP pro poskytnutí úvěru tak bylo zajistit, aby společnost mohla využít obchodních příležitostí před uzavřením obchodních jednání s […], a zajistit, že tato jednání budou rychle uzavřena.
(227)
Komise konstatuje, že úvěr je omezen na 4 miliony PLN, což je částka nutná pro nabytí aktiv nezbytných pro zvládnutí dodatečné poptávky ministerstva národní obrany.
(228)
Komise dále zjišťuje, že úvěr byl zabezpečen evidovanou zástavou strojů v hodnotě 2,8 milionu PLN a obyčejnou zástavou výnosů z obchodních smluv v celkové hodnotě 5,2 milionu PLN a že měl pohyblivou úrokovou sazbu, která byla shodná s platnou referenční sazbou vydanou Komisí (viz bod 83). Před poskytnutím úvěru z roku 2008 ARP přesto přezkoumala finanční situaci PZL Wrocław a shledala, že vytváří zisk. Na tomto základě mohla ARP očekávat, že PZL Wrocław vytvoří dostatečné peněžní kroky ke splacení úvěru a k tomu, že ARP se investice vrátí.
(229)
Komise se domnívá, že patří k normálnímu obchodnímu jednání většinového akcionáře, který zrovna prodává společnosti, aby poskytl malý překlenovací úvěr, pokud je tento úvěr nutný k využití obchodních příležitostí a k urychlení prodeje. Komise je názoru, že úvěr z roku 2008, který byl navíc zabezpečen odpovídajícím způsobem a měl úrok ve výši referenční sazby, byl poskytnut ARP v souladu s touto logikou.
(230)
Na tomto základě má Komise za prokázané, že úvěr z roku 2008 byl poskytnut v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(231)
Souhlasem s první kapitalizací dluhu a pozdějším přenecháním výnosu z prodeje podílů PZL Hydral, aby mohla vyrovnat neuhrazené pohledávky veřejných orgánů, jak stanovil plán restrukturalizace, ARP ve skutečnosti odepsala dluhy ve výši 17,2 milionu PLN a obdržela nazpět pouze [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Je nutno zjistit, zda kapitalizace dluhu zahrnuje výhodu poskytnutou ARP společnosti PZL Wrocław. Za tím účelem musí Komise posoudit, zda provedením této transakce ARP postupovala v souladu se zásadou veřejného věřitele definovanou v bodech 188 a 189.
(233)
Komise především konstatuje, že nabídka […] z roku 2009 […] byla o […] nižší než nabídka […] z roku 2008. Komise je názoru, že tento rozdíl obráží zhoršení situace PZL Wrocław, která byla v roce 2008 zisková a s dobrými výhledy, zatímco v roce 2009 vykazovala příznaky obtíží v důsledku výrazného poklesu objednávek ministerstva národní obrany.
(234)
Komise také konstatuje, že ARP neměla důvody očekávat, že najde jiného kupce než […] pro podíly, které získala v PZL Wrocław v důsledku kapitalizace dluhu (viz bod 210). Aby zajistila úspěšné provedení transakce, ARP musela zajistit vyrovnání pohledávek veřejných věřitelů v míře, v jaké vlastnili zabezpečení v podobě hypoték na aktiva PZL Wrocław, protože by jinak nebyla ve stavu splnit závazek převést všechna aktiva nezatížena břemeny.
(235)
Kdyby navíc k prodeji PZL Wrocław, na kterém byla založena restrukturalizace veřejných závazků částečným splacením, nedošlo, daňové orgány by vymáhaly své pohledávky podle daňového zákoníku (viz bod 144). Vzhledem k finanční situaci PZL Wrocław by k tomu neuzavření prodejní dohody vedlo k úpadku společnosti PZL Wrocław (viz bod 52).
(236)
Komise proto dochází k závěru, že jedinou alternativou k souhlasu s odpisem de facto částky 17,2 milionu PLN bylo dát PZL Wrocław a PZL Hydral do likvidačního řízení.
(237)
Dodatek ke studii Ernst&Young posoudil oba tyto scénáře. Komise podrobila studii Ernst&Young kritickému posouzení, aby zjistila, zda její zjištění odolají přezkumu, a prokázala, že souhlasem s vyrovnáním se ARP chovala jako soukromý věřitel ve srovnatelné situaci, přičemž se opírala o judikaturu uvedenou v bodech 188 a 189.
(238)
Studie došla k závěru, že v případě úpadku by obyčejní věřitelé neobdrželi nic, protože řada aktiv je zatížena zástavami a hypotékami a daňové orgány navíc budou schopny vymoci své pohledávky vůči PZL Wrocław (viz bod 143 a následující). Přezkumem finančních zpráv PZL Wrocław a analýzou provádění polských právních předpisů Komise tuto informaci potvrdila a dospěla k závěru, že posouzení studie Ernst&Young je odůvodněné.
(239)
V důsledku toho se Komise domnívá, že hodnota obyčejné zástavy, která jistila úvěr z roku 2008, je při likvidačním scénáři nulová. Zástava […] % podílů k tomu nemá při likvidačním scénáři také žádnou hodnotu, protože hodnota samotných akcií je nulová.
(240)
Ke zjištění, co by ARP obdržela při likvidačním scénáři, je tedy nutno odhadnout zisky, se kterými by mohla počítat při prodeji aktiv, na která vlastní evidované zástavy.
(241)
Dodatek ke studii Ernst&Young uvádí, že stroje, na které ARP vlastnila zástavy v rámci úvěru z roku 2007, měly v roce 2007 účetní hodnotu ve výši 5,5 milionu PLN, zatímco stroje, na které měla zástavy v rámci úvěru z roku 2008, měly v roce 2008 účetní hodnotu ve výši 2,8 milionu PLN.
(242)
V dodatku ke studii Ernst&Young vycházelo posouzení likvidační hodnoty zástav zaevidovaných ve prospěch ARP z účetní hodnoty aktiv uvedené v auditovaných finančních zprávách PZL Wrocław (viz body 151 a 152) ke dni 31. ledna 2010, tzn. 2,1 milionu PLN.
(243)
Komise se domnívá, že účetní hodnota dlouhodobých hmotných aktiv (která sloužila jako zástava u úvěrů z roku 2007 a z roku 2008) uvedená v auditovaných finančních zprávách je vhodným výchozím bodem pro posouzení jejich likvidační hodnoty. Komise zaprvé konstatuje, že velký rozdíl mezi účetní a čistou hodnotou aktiv, který v roce 2008 zjistila studie oceňující PZL Wrocław, byl zapříčiněn výrazným vzrůstem hodnoty nemovitostí. U hodnoty strojů nedošlo k žádné úpravě. Zadruhé Komise konstatuje, že vzhledem ke krátkému časovému období mezi vytvořením zástavy a posouzením nic neprokazuje, že by účetní hodnota neobrážela konzervativně odhadnutou hodnotu strojů.
(244)
Dodatek ke studii Ernst&Young tvrdí, že v případě likvidace by tato aktiva musela být prodána v nuceném prodeji s 50 % slevou a že tím jejich očekávaná hodnota dosahuje částky 1 053 196,36 PLN. Komise uznává, že aktiva jako stroje, která jsou nabízena k prodeji v souvislosti s likvidací, jsou obvykle prodána pod jejich účetní hodnotou.
(245)
Komise se domnívá, že 50 % sleva je oprávněná z důvodů uvedených ve studii Ernst&Young a popsaných výše v bodě 147. Zejména se domnívá, že určení jejich hypotetické hodnoty v případě úpadku bylo provedeno za použití metodiky, kterou lze považovat za vhodnou pro stanovení realizační hodnoty pohledávek vůči dlužníkům, jimž hrozí úpadek, vzhledem ke zvláštnímu druhu prodávaných strojů a závislosti obchodního obratu na zvláštním zákazníkovi (ministerstvu národní obrany), který snížil své výdaje kvůli nutnosti přizpůsobit se poklesu daňových příjmů zapříčiněnému krizí.
(246)
Komise proto na základě informací, které jí byly dostupné v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí, dochází k závěru, že úpadková hodnota nesplacených úvěrů ARP byla 1 053 196,36 PLN.
(247)
V případě scénáře prodeje byla hodnota nesplacených úvěrů ARP vyšší, než […] nabídl ARP zaplatit [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Komise dochází k závěru, že soukromý věřitel v situaci ARP by souhlasil s odpisem částky 17,2 milionu PLN, protože by nemohl rozumně očekávat, že v úpadkovém řízení získá vyšší vyrovnání svých pohledávek. Na tomto základě má proto Komise za prokázané, že jednání ARP v souvislosti s kapitalizací dluhu z roku 2010 je v souladu se zásadou soukromého investora a že kapitalizace dluhu neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
IX. ZÁVĚR
(249)
Komise konstatuje, že podle článku 8 procesního nařízení se formální vyšetřování kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN oznámených a následně odvolaných polskými orgány stalo bezpředmětným.
(250)
Pokud jde o nevymáhání pohledávek veřejných věřitelů a jejich případné vyrovnání, Komise se domnívá, že veřejní věřitelé jednali v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Chování veřejných věřitelů tak nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(251)
Komise se domnívá, že kapitalizace dluhu plánovaná Agenturou pro průmyslový rozvoj v rámci plánu restrukturalizace v jeho pozměněném znění nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože je v souladu s pravidlem soukromého věřitele. Komise se také domnívá, že úvěr z roku 2007 a úvěr z roku 2008 ve prospěch společnosti PZL Wrocław nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, protože jsou v souladu se zásadou soukromého investora,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Komise se rozhodla ukončit formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie týkající se kapitálových dotací ve výši 113 milionů PLN vzhledem k tomu, že Polsko vzalo zpět své oznámení a nebude v tomto projektu podpory pokračovat.
Článek 2
1. Částečné nevymáhání pohledávek v období 1998-2007, které měly polské veřejné orgány vůči společnosti PZL Hydral, a vyrovnání těchto dluhů v období od roku 2007 do roku 2010 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
2. Úvěry poskytnuté ARP společnosti PZL Wrocław v roce 2007 (12,5 milionu PLN) a v roce 2008 (4 miliony PLN) nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
3. Následný částečný odpis těchto úvěrů týkající se částky 17,2 milionu a provedený formou kapitalizace dluhu nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.
V Bruselu dne 4. srpna 2010.
DECIZIA COMISIEI
din 4 august 2010
privind ajutorul de stat C 40/08 (ex N 163/08) pus în aplicare de Polonia în favoarea PZL Hydral S.A.
[notificată cu numărul C(2010) 5406]
(Numai versiunea în limba polonă este autentică)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2010/690/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),
având în vedere Decizia C(2008)4753 final (1) prin care Comisia a decis inițierea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Decizia C(2008) 6371 final (2) de extindere a procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește ajutorul nr. C 40/2008 (ex N 163/2008).
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul prevederilor de mai sus,
întrucât:
I. PROCEDURĂ
(1)
Prin scrisoarea din 27 martie 2008, autoritățile poloneze au transmis o notificare privind un plan de restructurare în favoarea PZL Hydral S.A. („PZL Hydral”). Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisoarea din 6 mai 2008. Prin scrisoarea din 4 iunie 2008, autoritățile poloneze au solicitat prelungirea termenului limită pentru transmiterea unui răspuns până la data de 27 iunie 2008; Comisia a acceptat prin scrisoarea din 10 iunie 2008. Autoritățile poloneze au furnizat informații suplimentare privind planul de restructurare prin scrisoarea din 7 iulie 2008.
(2)
Procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (procedura oficială de investigare) a fost inițiată la 10 septembrie 2008. Procedura oficială de investigare a fost prelungită ulterior printr-o decizie adoptată la data de 12 noiembrie 2008.
(3)
Polonia și-a prezentat observațiile la 14 octombrie și 22 decembrie 2008, furnizând informații suplimentare la 7 aprilie 2009. Comisia nu a primit observații din partea unor terțe părți.
(4)
Reuniunile cu autoritățile poloneze au avut loc la 27 aprilie și 14 octombrie 2009 și la 12 februarie 2010. La 18 decembrie 2009, Comisia a solicitat informații suplimentare. Au avut loc mai multe schimburi de mesaje electronice între Comisie și autoritățile poloneze, acestea din urmă prezentând informații suplimentare prin e-mail la următoarele date: 20 octombrie 2009,23 noiembrie 2009,15 decembrie 2009,13 ianuarie 2010,16 ianuarie 2010,9 februarie 2010,10 februarie 2010,26 februarie 2010,1 martie 2010,3 martie 2010,4 martie 2010,19 martie 2010, 5 mai 2010, 12 mai 2010, 20 mai 2010, 28 mai 2010, 3 iunie 2010,4 iunie 2010,7 iunie 2010,8 iunie 2010,9 iunie 2010,17 iunie 2010,23 iunie 2010,24 iunie 2010,28 iunie 2010,7 iulie 2010,8 iulie 2010,9 iulie 2010,12 iulie 2010 și 13 iulie 2010.
II. DESCRIERE
II.1. Beneficiarii: PZL Hydral și PZL Wrocław
(5)
PZL Hydral a fost înființată în 1946 ca întreprindere de stat. În prezent, este o întreprindere de mari dimensiuni care, până în 2008, era specializată în producția de sisteme hidraulice industriale civile și militare, în proiectarea, fabricarea și reparare de sisteme hidromecanice electronice de reglare a carburanților pentru motoare de avion de toate tipurile, sisteme de comandă hidraulice pentru avioane și sisteme hidraulice de putere pentru elicoptere. Începând din 2008, PZL Hydral a funcționat în calitate de societate-mamă în cadrul unui grup, fără a mai desfășura activități industriale proprii.
(6)
În 2003, Agenția pentru Dezvoltare Industrială („ADI”), organism public, a achiziționat 80,94 % din acțiunile PZL Hydral (1 284 686) de la Trezorerie. Alte transferuri de acțiuni între Trezorerie și ADI au avut loc în 2005 (499 103 acțiuni), care au crescut participația ADI la 87,39 %, în 2007 (64 374 acțiuni), care au crescut participația la 90,54 %, și la 12 ianuarie 2010 (38 399 acțiuni), prin care participația a ajuns la 92,42 %. Fiecare dintre aceste tranzacții a fost efectuată la prețul simbolic de 1 PLN. Începând cu 12 ianuarie 2010, ADI deține 18 886 562 de acțiuni cu o valoare nominală de 18 865 620 PLN. Acțiunile rămase (7,58 %), cu o valoare nominală de 1 547 210 PLN, sunt deținute în prezent de către angajați.
(7)
În 2007, PZL Hydral controla următoarele filiale: Zakład Odlewniczy „Hydral” Sp. z o.o., a cărei principală activitate constă în turnarea, topirea, prelucrarea și tratarea pieselor din oțel, Zakład Cieplowniczy Term „Hydral” Sp. z o.o., care produce și vinde energie termică, Przedsiębiorstwo Usługowo Handlowe Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o., care produce supape și distribuitoare hidraulice, prelucrează echipamente metalice și oferă servicii de reparație a utilajelor și echipamentelor hidraulice, și PZL Wrocław Sp. z o.o. („PZL Wrocław”). În plus, PZL Hydral mai controla alte două întreprinderi, aflate în prezent în procedură de lichidare. La sfârșitul anului 2006, întregul grup avea un număr de 795 de angajați.
(8)
PZL Wroclaw a fost constituită în 2004 ca filială deținută integral de PZL Hydral în scopul creării unei societăți de exploatare care să preia activitatea operațională a PZL Hydral, permițând, astfel, acesteia să funcționeze în calitate de societate de tip holding și să gestioneze procesul de restructurare a grupului PZL Hydral.
(9)
O parte dintre activele PZL Wrocław au fost transferate de la PZL Hydral către PZL Wrocław fie printr-o contribuție în natură la capitalul PZL Wrocław, fie printr-o vânzare la valoarea contabilă din registrele PZL Hydral începând cu 2004, după cum se arată în tabelul 1.
Tabelul 1
Transferul activelor printr-o contribuție în natură sau prin vânzare (în PLN)
Data transferului
Tipul de active
Metodă de transfer (vânzare/contribuție în natură)
Valoarea contabilă a activelor
30.12.2004
active fixe - bunuri mobile
contribuție în natură
3 917 321,0
30.12.2004
active necorporale
contribuție în natură
801 332,0
30.12.2004
lucrări în curs
contribuție în natură
1 251 352,0
30.12.2004
materiale
contribuție în natură
251 719,0
30.11.2006
active fixe - bunuri mobile
contribuție în natură
138 516,44
30.11.2006
materiale
contribuție în natură
679 915,73
30.11.2006
active fixe - bunuri mobile
contribuție în natură
1 186 803,54
30.11.2006
active necorporale
contribuție în natură
290 268,95
20.6.2007
active fixe - bunuri mobile
vânzare
1 250 000,0
30.12.2007
active fixe - bunuri mobile
contribuție în natură
1 293 600,0
21/23.12.2008
lucrări în curs
vânzare
5 230 644,91
27.3.2008
materiale
vânzare
2 985 631,15
10.3.2009
materiale
vânzare
304 294,33
(10)
Activele corporale fixe achiziționate de PZL Wrocław de la PZL Hydral au fost transferate fie sub formă de contribuție la capitalul PZL Wrocław, fie prin intermediul unei vânzări, conform tabelului 2. În ambele cazuri, valoarea tranzacției a fost calculată pe baza evaluării unui expert independent. În momentul transferului, aceste active fixe erau deja grevate de ipoteci pe proprietăți imobiliare, în favoarea următorilor creditori publici: Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a regiunii Silezia Inferioară și Consiliul Local Wrocław, în sumă totală de 142,558 milioane PLN.
Tabelul 2
Transfer de proprietăți imobiliare (în PLN)
Data transferului
Tipul de active
Metodă de transfer (vânzare/contribuție în natură)
Valoarea contabilă a activelor
30.12.2007
active fixe - proprietăți imobiliare
contribuție în natură
8 337 000,0
30.12.2007
active fixe - proprietăți imobiliare
vânzare
10 309 508,56
(11)
La 31 decembrie 2007, PZL Hydral a transferat către PZL Wrocław fonduri în valoare nominală de 918 900 PLN, printr-o contribuție la capitalul acesteia.
(12)
Restul activelor transferate de la PZL Hydral la PZL Wrocław în perioada 17 ianuarie 2006 - 27 aprilie 2010 au fost vândute la valoarea lor contabilă și constau în numeroase transferuri de active în construcție, libere de orice garanții sau ipoteci.
(13)
Valoarea totală a activelor transferate de PZL Hydral către PZL Wrocław între 2004 și 2010 s-a ridicat la 44 708 791,02 PLN.
(14)
În 2008, PZL Hydral a transferat către PZL Wrocław 559 de angajați, iar în 200937 de angajați.
(15)
PZL Wrocław produce componente pentru aeronavele forțelor armate poloneze (până la sfârșitul anului 2007, acestea au fost fabricate de PZL Hydral) și oferă servicii de întreținere și reparație a echipamentelor utilizate de armata poloneză. Produsele militare fac obiectul unei certificări specifice tipului de produs, în conformitate cu specificațiile tehnice ale forțelor armate poloneze. În fiecare etapă se prezintă o documentație individuală, iar aceste produse (și serviciile de întreținere asociate) sunt supervizate de un reprezentant militar rezident.
(16)
În prezent, PZL Wrocław funcționează în temeiul autorizației nr. B-007/2007, emisă de Ministerul Afacerilor Interne și Administrației la 17 ianuarie 2007 pentru desfășurarea de activități economice în următoarele domenii:
-
fabricarea și comercializarea de dispozitive de tragere pentru muniție de alarmă, de semnalizare și cu gaze, conforme cu definiția de la alineatul 8 (tipuri de arme și muniții) din apendicele nr. 1 la Regulamentul din 3 decembrie 2001 al Cabinetului privind tipuri de arme și muniții și o listă de produse și tehnologii pentru uz militar și polițienesc pentru a căror fabricare și comercializare este necesară o autorizație (3);
-
fabricarea și comercializarea de produse pentru uz militar și polițienesc enumerate la titlul „WT V” și componente și constituenți ai produselor definite la titlurile „WT II”, „WT III” și „WT XIV” (alineatele 1-4 și 7-10) din apendicele nr. 2 (Lista de produse și tehnologii pentru uz militar și polițienesc pentru a căror fabricare și comercializare este necesară o autorizație) la Regulamentul cabinetului susmenționat;
-
fabricarea și comercializarea de echipamente pentru fabricarea produselor de uz militar sau polițienesc și comercializarea de tehnologii pentru fabricarea produselor destinate acestui scop, conform definiției de la titlul „WT XIII” din apendicele nr. 2 (Lista de produse și tehnologii pentru uz militar și polițienesc pentru a căror fabricare și comercializare este necesară o autorizație) la Regulamentul cabinetului susmenționat;
(17)
PZL Wrocław deține următoarele certificate:
-
certificat de conformitate cu cerințele ISO 9001:2000, emis de Bureau Veritas Certification;
-
certificat de conformitate cu cerințele AS9100-B, emis de Bureau Veritas Certification;
-
certificat de autorizare a fabricării de accesorii aeronautice care îndeplinesc cerințele reglementărilor aeronautice PART 21, emise de Biroul de aviație civilă din Polonia;
-
certificat privind executarea reparațiilor tehnice pentru produsele care îndeplinesc cerințele reglementărilor aeronautice PART 145, emise de Biroul de aviație civilă din Polonia;
-
certificat NADCAP emis de Performance Review Institute (Institutul pentru analiza performanțelor) pentru o serie de procese speciale selectate: tratament termic (TT), încercare nedistructivă (IN), procese chimice (PC), prelucrare prin electroeroziune (EDM).
(18)
Autoritățile poloneze au informat Comisia cu privire la faptul că gama de produse a PZL Hydral (și, în prezent, a PZL Wrocław) reprezintă o parte importantă a planului de dezvoltare economică lansat de guvernul polonez în 1995 pentru perioada 1996-2000, și în 2000 pentru perioada 2001-2006.
(19)
În plus, se face referire explicită la PZL Hydral sau la activitățile sale economice în mai multe măsuri de punere în aplicare și orientări guvernamentale privind planul de dezvoltare economică, cum ar fi:
-
orientările ministrului/șefului Oficiului Central de Planificare din 30 ianuarie 1995 privind planul de dezvoltare economică pentru 1996-2000;
-
orientările ministrului pentru afaceri economice din iulie 2000 privind planul de dezvoltare economică centralizată pentru 2001-2006;
-
Legea din 23 august 2001 privind organizarea muncii aplicate de întreprinderi în scopul apărării naționale (4);
-
Regulamentul din 24 iunie 2003 al Cabinetului privind facilitățile de importanță deosebită pentru securitatea și apărarea statului și protecția specială a acestora (5);
-
Regulamentul din 20 august 2004 a Cabinetului de stabilire a întreprinderilor de importanță deosebită pentru economie și apărare (6);
-
Regulamentul din 9 noiembrie 2007 al Cabinetului de stabilire a întreprinderilor de importanță deosebită pentru economie și apărare (7);
(20)
Societățile care figurează pe listele de acest tip trebuie să prezinte rapoarte anuale detaliate privind capacitatea de producție în scopuri de apărare (cantități, profil, valori) pentru a permite ministerului să garanteze îndeplinirea sarcinilor militare.
(21)
Autoritățile poloneze au informat Comisia că autorizațiile și certificatele relevante (considerentele 16 și 17) permit furnizarea de bunuri și servicii de o anumită calitate către clienți speciali (întreprinderi de importanță deosebită pentru apărarea statului și pentru Ministerul Apărării). PZL Wrocław (în trecut PZL Hydral) nu se limitează la a furniza componente pentru sisteme hidraulice, sisteme de carburanți și sisteme de comandă; reparațiile subansamblelor instalate sunt esențiale pentru funcționarea aeronavelor operate de forțele armate poloneze (W-3, Mi-2, M28 Bryza și PZL 130 Orlik); autoritățile poloneze au subliniat, de asemenea, că W-3 și Mi-2 sunt principalele elicoptere utilizate de armata poloneză.
(22)
Bunurile produse de PZL Hydral pentru a fi utilizate de forțele armate sunt marcate cu codul NATO corespunzător prevăzut de Acordul de standardizare NATO, societatea având propriul cod NATO.
(23)
După cum s-a arătat la considerentul 9 și la considerentele următoare acestuia, începând din decembrie 2004, PZL Hydral și-a transferat activele către PZL Wrocław. Numai activele transferate la 30 decembrie 2007 (proprietăți imobiliare) erau grevate de ipoteci în favoarea creditorilor publici.
(24)
Autoritățile poloneze au confirmat faptul că, după începerea activității, PZL Wrocław și-a achitat la termen toate datoriile către creditorii publici, inclusiv contribuțiile de securitate socială și impozitele pentru angajații săi.
II.2. Dificultățile financiare ale PZL Hydral
(25)
În 1998, PZL Hydral a început să aibă dificultăți în rambursarea datoriilor către creditorii săi publici și privați.
(26)
La sfârșitul anului 1998, datoriile private ale PZL Hydral către bănci și furnizori se ridicau la 90,4 milioane PLN, cea mai mare parte a acestora fiind către două bănci: Banca […] (8) și Banca […].
(27)
PZL Hydral datora Băncii […] 54 de milioane PLN la sfârșitul anului 1998 și 86,4 milioane PLN până în luna noiembrie 2006, la momentul semnării unui acord de plată, creanța sa fiind în final achitată în 2007. PZL Hydral datora Băncii […] 23 de milioane PLN la sfârșitul lui 1998 și 55,6 milioane PLN până în luna octombrie 2003, creanța sa fiind în final achitată în 2004.
Tabelul 3
Modificări ale sumei totale datorate de PZL Hydral către […] (mii PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Suma principală
44 447
48 424
51 605
49 628
37 416
39 041
38 741
38 291
35 377
Dobânda
9 583
17 683
26 194
34 449
29 157
38 184
40 920
43 776
51 018
Total
54 030
66 107
77 798
84 077
66 573
77 225
79 721
82 067
86 395
Tabelul 4
Modificări ale sumei totale datorate de PZL Hydral către […] (mii PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
Suma principală
18 571
21 986
21 959
21 127
20 741
19 825
4 000
0
0
Dobânda
4 572
5 983
10 842
16 759
23 975
35 773
0
0
0
Total
23 143
27 969
32 801
37 886
44 716
55 598
4 000
0
0
(28)
Aceste bănci private dețineau garanții de prim rang (a se vedea descrierea detaliată de la considerentele 32 și 34) și și-ar fi putut recupera creanțele cu ușurință, pe baza unor ordine de executare a garanțiilor bancare. În temeiul Legii bancare din 1997 (9), băncile pot emite ordine de executare a garanțiilor bancare pe baza înregistrărilor lor sau a altor documente referitoare la tranzacțiile bancare. Un ordin de executare a garanțiilor bancare poate servi drept temei pentru executare după ce i-a fost anexată o clauză executorie prin hotărâre judecătorească. Această metodă este mult mai rapidă decât cea aplicată de alți creditori, care, anterior executării, trebuie să solicite unei instanțe competente pronunțarea unei hotărâri. În ciuda acestui fapt, creditorii privați nu au luat măsuri de executare silită; cu alte cuvinte, nu au solicitat instituirea procedurii de faliment împotriva PZL Hydral, și nici nu au luat alte măsuri de executare a creanțelor asupra activelor.
(29)
Atunci când PZL Hydral s-a confruntat cu dificultăți de rambursare a creditelor în perioada 1998-2006, băncile i-ar fi putut percepe, în temeiul Codului Civil, dobândă legală la o rată stabilită de Cabinet, conform celor prezentate în tabelul 7. Cu toate acestea, în loc să aplice această dobândă în mod sistematic, băncile aplicau, uneori, doar ratele dobânzii prezentate în tabelul 5 și tabelul 6.
Tabelul 5
Ratele dobânzii aplicate de Banca […] (împrumuturi în USD la rata LIBOR)
Anul
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
8,53
8,71
9,87
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
8,50
Tabelul 6
Ratele dobânzii aplicate de […] (împrumuturi în USD la rata LIBOR)
Anul
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
7,78
7,96
9,12
6,08
4,45
3,62
4,37
6,26
7,63
7,37
Tabelul 7
Ratele dobânzii legale
Anul
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
%
34
23
23
30
18
13
12
13
11,5
11,5
(30)
Conform autorităților poloneze, aceste bănci au considerat că vor înregistra rambursări mai consistente dacă participă la procesul de restructurare a PZL Hydral. Acestea au urmărit îndeaproape negocierile cu prima societate care s-a arătat interesată de achiziționarea PZL Wrocław, și anume […] (a se vedea considerentul 57 și următoarele). Băncile au monitorizat periodic situația economică a PZL Hydral prin examinări ale rapoartelor financiare, vizite la sediul acesteia și analize de piață.
(31)
Banca […] și-a achitat în final datoria prin intermediul unui acord de plată încheiat în aprilie 2003. Aceasta a anulat 51,6 milioane PLN și a acceptat rambursarea a numai 4 milioane PLN (7 %). Anulările rezultate din acordul de plată au fost introduse în contabilitatea PZL Hydral pentru exercițiul financiar 2004.
(32)
Banca […] a acceptat acest acord pe baza propriei sale evaluări economice, în ciuda faptului că deținea ipoteci de prim rang. Mai precis, banca și-a securizat creditul prin constituirea de garanții în valoare de 13,7 milioane PLN asupra unor proprietăți imobiliare, cesionarea tuturor licențelor și drepturilor comerciale prevăzute de acordul de licență încheiat cu […] în ceea ce privește producția de echipamente de aer condiționat în valoare de 1,2 milioane USD (aproximativ 3 968 000 PLN) (10), transferarea utilajelor și echipamentelor în valoare de 2,4 milioane USD (aproximativ 7 938 000 PLN) furnizate de […] în temeiul acordului de licență și cesionarea creanțelor din vânzarea de aparate de aer condiționat în valoare de cel puțin 8 milioane USD pe an (aproximativ 26,5 milioane PLN) (11).
(33)
În noiembrie 2006, Banca […] a încheiat un acord de plată pentru anularea a 86,4 milioane PLN, acceptând rambursarea a numai 11,5 milioane PLN. Astfel, PZL Hydral a achitat în cele din urmă doar 13 % din datorie. Restul, adică 74,9 milioane PLN, a fost anulat.
(34)
Banca […] a acceptat această sumă redusă în ciuda faptului că deținea garanții de prim rang asupra celor mai importante proprietăți imobiliare de care depindea cea mai mare parte din producție și în care se aflau structurile administrative. Această garanție consta în special din ipoteci de prim rang asupra a două proprietăți imobiliare în sumă totală de 19,75 milioane PLN, o garanție de prim rang asupra unei linii tehnologice de producție de compresoare în valoare de 20 de milioane PLN, o cesiune de prim rang a creanțelor în temeiul contractelor de vânzare pentru compresoare în valoare de 20 de milioane PLN, o garanție înregistrată de prim rang asupra unor utilaje și echipamente în valoare totală de 2,8 milioane PLN și acorduri de transfer de prim rang pentru bunuri mobile în valoare de 2,65 milioane PLN, 2,4 milioane PLN, 0,56 milioane PLN și respectiv 1,1 milioane PLN. În plus, prin natura sa, garanția permite oricărui potențial cumpărător să continue producția după achiziționare; de asemenea, potențialul cumpărător poate transporta utilajele întregi sau sub formă de subansamble, fără a le demonta, în cazul în care decide să le deplaseze.
(35)
După acordurile încheiate cu băncile, garanțiile asupra activelor fixe au fost ridicate. Prin urmare, poziția creditorilor publici în ceea ce privește aceste garanții s-a îmbunătățit, concretizându-se în ridicarea rangului ipotecii (12).
(36)
În 1998, datoriile întreprinderii către creditorii publici pe baza revendicărilor în temeiul dreptului public (de exemplu, revendicările Oficiului de Securitate Socială, Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară, Administrației Fiscale Wrocław Psie Pole, Oficiului Regional din Silezia Inferioară, Consiliului Local Wrocław, Fondului de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap) se ridicau la 29 de milioane PLN. În plus, Ministerul de Finanțe ridica pretenții civile în valoare de 9,4 milioane PLN. Aceste datorii față de creditorii publici individuali au evoluat astfel cum se arată în tabelele 8, 9, 10, 11, 12, 13 și 14.
Tabelul 8
Datoriile PZL Hydral față de Oficiul de Securitate Socială (mii PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Suma principală
20 028
27 477
35 107
42 963
47 695
55 935
62 395
69 296
74 187
74 903
Dobânda
9 219
20 000
32 651
46 100
60 810
68 421
76 653
84 040
88 835
102 223
Total
29 247
47 477
67 758
89 063
108 505
124 356
139 048
153 336
163 022
177 126
Tabelul 9
Datoriile PZL Hydral față de Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară (mii PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Suma principală
1 700
2 700
3 656
4 750
6 198
10 928
12 471
18 655
20 769
38 946
Dobânda
750
1 100
1 500
1 950
2 900
3 200
3 800
5 347
8 450
10 553
Total
2 450
3 800
5 156
6 700
9 098
14 128
16 271
24 002
29 219
49 499
Tabelul 10
Datoriile PZL Hydral față de Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole (mii PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.122000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Suma principală
0
0
0
0
0
0
0
0
0
0
Dobânda (13)
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Total
0
0
0
0
0
0
532
532
532
532
Tabelul 11
Datoriile PZL Hydral față de Consiliul Local Wrocław (mii PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Suma principală
1 682
3 058
4 510
5 972
7 556
9 404
11 299
13 180
14 465
16 389
Dobânda
1 800
2 200
3 500
5 500
7 100
7 950
8 500
9 065
9 951
10 698
Total
3 482
5 258
8 010
11 472
14 656
17 354
19 799
22 245
24 416
27 087
Tabelul 12
Datoriile PZL Hydral față de Oficiul Regional din Silezia Inferioară (mii PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Suma principală
0
15
37
57
76
90
90
90
567
935
Dobânda
0
2
8
14
21
29
35
40
75
136
Total
0
17
45
71
97
119
125
130
642
1 071
Tabelul 13
Datoriile PZL Hydral față de Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap (mii PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Suma principală
2 446
2 937
3 457
3 394
4 313
4 771
4 927
5 510
5 577
5 639
Dobânda
3 550
3 900
4 100
4 308
4 807
5 080
5 518
6 040
6 898
7 245
Total
5 996
6 837
7 557
7 702
9 120
9 851
10 445
11 550
12 476
12 884
Tabelul 14
Datoriile PZL Hydral față de Ministerul de Finanțe (mii PLN)
31.12.1998
31.12.1999
31.12.2000
31.12.2001
31.12.2002
31.12.2003
31.12.2004
31.12.2005
31.12.2006
31.12.2007
Suma principală
8 018,8
14 395,5
64 717,1
64 717,1
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 260,3
18 260,3
Dobânda
1 372,9
2 639,2
9 627,6
28 741,3
0
0
0
0
193,7
1 117,1
Total
9 391,7
17 034,7
74 344,7
93 458,4
19 687,7
19 646,5
19 422,5
18 773,1
18 454,0
19 377,4
(37)
În ceea ce privește restanțele, creditorii publici au aplicat ratele dobânzii prezentate în tabelul 15. Este important de observat faptul că tabele 8-14 țin seama de rambursările parțiale ale sumelor și indică nivelul de la sfârșitul anului; prin urmare, dobânda datorată într-un an nu este legată în mod direct de suma principală a împrumutului, care poate varia.
Tabelul 15
Dobânda pentru restanțe la plata impozitelor (14)
An
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
%
50
35
44
40
23
15
15
14
11
12
14
11
10
(38)
Pe lângă aplicarea dobânzii corespunzătoare la restanțele la plata impozitelor, Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole, Consiliul Local Wrocław și Oficiul Regional din Silezia Inferioară și-au asigurat creanțele față de PZL Hydral prin ipotecarea activelor sale imobile. Tabelele 16, 17, 18, 19 și 20 prezintă modificările aduse ipotecilor instituite asupra activelor PZL Hydral deținute de acești creditori publici.
Tabelul 16
Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Oficiul de securitate socială
An
Sumă
Observații
1
1998
21 996 411,92 PLN
valoarea totală a ipotecilor
2
1999
21 996 411,92 PLN
valoarea totală a ipotecilor
3
2000
21 996 411,92 PLN
valoarea totală a ipotecilor
4
2001
28 660 990,95 PLN
valoarea totală a ipotecilor
s-a adăugat o ipotecă de 6 664 579,03 PLN
5
2002
29 602 956,07 PLN
valoarea totală a ipotecilor
s-a adăugat o ipotecă de 941 965,12 PLN
6
2003
37 315 430,58 PLN
valoarea totală a ipotecilor
s-a adăugat o ipotecă de 7 712 474,51 PLN
7
2004
68 984 278,13 PLN
valoarea totală a ipotecilor
s-a adăugat o ipotecă de 31 668 847,55 PLN
8
2005
82 625 551,83 PLN
valoarea totală a ipotecilor
s-a adăugat o ipotecă de 1 364 127,70 PLN
9
2006
91 511 663,94 PLN
valoarea totală a ipotecilor
s-a adăugat o ipotecă de 8 886 112,11 PLN
10
2007
96 153 021,00 PLN
valoarea totală a ipotecilor
s-a adăugat o ipotecă de 4 641 357,06 PLN
Tabelul 17
Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Administrația Fiscală a regiunii Silezia Inferioară
An
Sumă
Observații
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
-
-
6
2003
-
-
7
2004
-
-
8
2005
5 692 649,25 PLN
valoarea totală a ipotecilor
9
2006
5 692 649,25 PLN
valoarea totală a ipotecilor
10
2007
5 692 649,25 PLN
valoarea totală a ipotecilor
Tabelul 18
Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Oficiul Fiscal de Impozitare Personală Wrocław Psie Pole
An
Sumă
Observații
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
112 759,61 PLN
valoarea totală a ipotecilor
4
2001
212 138,61 PLN
valoarea totală a ipotecilor
se adaugă o ipotecă de 99 379,00 PLN
5
2002
212 138,61 PLN
valoarea totală a ipotecilor
6
2003
212 138,61 PLN
valoarea totală a ipotecilor
7
2004
212 138,61 PLN
valoarea totală a ipotecilor
8
2005
212 138,61 PLN
valoarea totală a ipotecilor
9
2006
212 138,61 PLN
valoarea totală a ipotecilor
10
2007
212 138,61 PLN
valoarea totală a ipotecilor
Tabelul 19
Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Consiliul Local Wrocław
An
Sumă
Observații
1
1998
710 074,30 PLN
valoarea totală a ipotecilor
2
1999
710 074,30 PLN
valoarea totală a ipotecilor
3
2000
710 074,30 PLN
valoarea totală a ipotecilor
4
2001
945 962,80 PLN
valoarea totală a ipotecilor
se adaugă o ipotecă de 235 888,50 PLN
5
2002
2 119 622,40 PLN
valoarea totală a ipotecilor
se adaugă o ipotecă de 1 173 659,60 PLN
6
2003
2 119 622,40 PLN
valoarea totală a ipotecilor
7
2004
11 217 294,85 PLN
valoarea totală a ipotecilor
se adaugă o ipotecă de 9 097 672,45 PLN
8
2005
11 217 294,85 PLN
valoarea totală a ipotecilor
9
2006
12 589 452,85 PLN
valoarea totală a ipotecilor
se adaugă o ipotecă de 3 538 324,00 PLN
10
2007
15 379 758,25 PLN
valoarea totală a ipotecilor
se adaugă o ipotecă de 2 790 305,40 PLN
Tabelul 20
Garanții asupra activelor PZL Hydral deținute de Oficiul Regional din Silezia inferioară
An
Sumă
Observații
1
1998
-
-
2
1999
-
-
3
2000
-
-
4
2001
-
-
5
2002
634 594,10 PLN
valoarea totală a ipotecilor
6
2003
634 594,10 PLN
valoarea totală a ipotecilor
7
2004
634 594,10 PLN
valoarea totală a ipotecilor
8
2005
634 594,10 PLN
valoarea totală a ipotecilor
9
2006
634 594,10 PLN
valoarea totală a ipotecilor
10
2007
634 594,10 PLN
valoarea totală a ipotecilor
(39)
Autoritățile poloneze au mai observat că creditorii publici au luat în calcul creșterea considerabilă a valorii proprietăților imobiliare industriale din Wrocław în perioada 2003-2008. Prețurile proprietăților imobiliare au crescut în ansamblu cu 100 %, iar valoarea proprietăților imobiliare ale PZL Hydral a crescut cu 300 %. Prin urmare, creditorii publici care dețineau ipoteci asupra activelor PZL Hydral au înregistrat o creștere de facto a valorii garanțiilor lor.
(40)
Autoritățile poloneze au informat Comisia că Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap și Ministerul de Finanțe nu dețineau garanții (ipoteci) asupra activelor PZL Hydral. Cu toate acestea, Ministerul de Finanțe a executat o parte din creanțele sale printr-un acord de plată încheiat cu PZL Hydral la 20 mai 2002, în temeiul căruia PZL Hydral urma să ramburseze o parte substanțială din datoriile sale până la sfârșitul anului 2002, după cum se arată în tabelul 14.
(41)
Conform autorităților poloneze, creditorii publici - spre deosebire de creditorii privați - au luat măsuri de executare silită prin intermediul unui executor judecătoresc. Între 1998 și 2007, Oficiul de Securitate Socială a emis titluri executorii pentru o sumă de 119,95 milioane PLN, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară pentru o sumă de 43,8 milioane PLN, iar Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap pentru o sumă de 2,1 milioane PLN, dar sumele efectiv obținute prin executare nu au atins nivelul datoriilor menționate în titlurile executorii. Autoritățile poloneze au subliniat că alternativele, cum ar fi intrarea în posesia activelor, nu au fost considerate îndreptățite de către executorul judecătoresc și nu erau justificate din punct de vedere economic. Alți creditori publici nu au luat măsuri de executare, dar au monitorizat procesul de privatizare și de restructurare, ceea ce, în opinia lor, era mai profitabil decât executarea directă a creanțelor lor.
Tabelul 21
Rezumatul acțiunilor de executare silită ale creditorilor publici față de PZL Hydral (1997-2009)
An
Datorii la bugetul de stat rambursate
1
1998
206 349,90 PLN
2
1999
0,00 PLN
3
2000
674 100,75 PLN
4
2001
4 922 525,14 PLN
5
2002
3 209 042,05 PLN
6
2003
223 928,70 PLN
7
2004
1 960 765,69 PLN
8
2005
3 641 223,35 PLN
9
2006
4 472 476,92 PLN
10
2007
9 455 133,89 PLN
11
2008
54 590 790,45 PLN
12
2009
4 500 000 PLN
Total
87 846 336,84 PLN
(42)
În perioada 1998-2009 au fost rambursate datorii la bugetul de stat în valoare de 87,846 milioane PLN (26 %).
(43)
Începând cu anul 2003, ritmul de rambursare a datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral s-a accelerat semnificativ.
II.3 PZL Hydral ca întreprindere aflată în dificultate
(44)
Tabelul 22 prezintă situația financiară a PZL Hydral pentru perioada 1998-2009.
Tabelul 22
Date selectate din rapoartele financiare ale PZL Hydral (mii PLN)
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Venituri din vânzări nete
44 088
46 403
45 691
37 933
35 500
37 111
34 651
47 560
48 618
55 741
32 757
11 870
Profit (pierderi) din vânzări
(10 839)
(1 546)
2 004
(8 772)
(10 005)
(9 420)
(6 857)
972
49
3 641
(6 454)
(165 020)
Profit (pierderi) net(e) (15)
(13 661)
(13 354)
217
18,473
49,346
(177 982)
(48 151)
(14 927)
(1 076)
61 578
23 902
46
Total active
203 936
212 834
228 344
250 115
192 013
113 255
86 966
92 011
76 986
111 051
35 661
30 617
Capital (negativ) al acționarului
9 707
3 078
268
18 440
15 074
(166 664)
(214 815)
(229 743)
(250 500)
(188 922)
(165 020)
(164 974)
Pasive pe termen lung și rezerve
194 231
209 756
228 075
231 675
176 939
279 920
301 781
321 753
327 486
299 973
200 681
195 592
(45)
În perioada 1998-2002, PZL Hydral a avut un capital pozitiv. Începând cu 2003, valoarea capitalului a fost negativă și a înregistrat pierderi nete sistematice până în 2007. Între 2007 și 2009, PZL Hydral a înregistrat profit. Valoarea activelor PZL Hydral a scăzut de la 203,936 de milioane PLN în 1998 la 76,986 de milioane PLN în 2006. Pasivele pe termen lung au crescut constant din 1998 în 2001 și din 2003 în 2006, când au atins un nivel de 327,486 de milioane PLN.
(46)
După cum s-a arătat mai sus, începând cu 2008, PZL Hydral a realizat venituri în mare parte din vânzarea de servicii și produse fabricate în anii precedenți și, în mică măsură, de la filialele sale.
II.4 PZL Wrocław ca întreprindere aflată în dificultate
(47)
În ceea ce privește situația financiară a PZL Wrocław, nici în 2007, nici în 2008 și nici în 2009 aceasta nu a pierdut mai mult de 50 % din capitalul său, și nici nu a întrunit criteriile de eligibilitate pentru inițierea procedurii de insolvență în temeiul legislației poloneze. Cifra de afaceri a PZL Wrocław s-a ridicat la 5,3 milioane PLN în 2006,23 de milioane PLN în 2007 și 60 de milioane PLN în 2008. Pierderile nete din 2006 au fost de 1 milion PLN, în timp ce profitul net din 2007 a fost de 0,04 milioane PLN, crescând brusc la 8,7 milioane PLN în 2008.
(48)
Conform rapoartelor financiare ale PZL Wrocław, valoarea activelor sale necirculante a crescut de la 4,8 milioane PLN în 2006 la 25,7 milioane PLN în 2007, la 27 de milioane PLN în 2008 și la 29 de milioane PLN în 2009. Conform prevederilor Legii bugetului din Polonia, Ministerul Apărării alocă anual resursele financiare pentru achiziționarea de echipamente militare. În 2008, PZL Wrocław a primit contracte pentru și a vândut echipamente militare (de exemplu, sisteme hidraulice, componente pneumatice pentru sisteme de control al carburanților) în valoare de […], și a furnizat Ministerului Apărării servicii de întreținere în valoare de […], reprezentând o sumă totală de […].
(49)
Autoritățile poloneze mai susțin că, până la sfârșitul lui 2008, piața pe care opera PZL Wrocław, adică piața aeronautică și de apărare, nu prezenta semne de scădere.
(50)
Cu toate acestea, în 2009, PZL Wrocław s-a confruntat cu dificultăți financiare determinate de scăderea vertiginoasă a comenzilor Ministerului Apărării, ca urmare a crizei economice. În 2009, valoarea echipamentelor militare comandate și vândute (de exemplu, sisteme hidraulice, componente pneumatice pentru sisteme de control al carburanților) a scăzut la […], iar valoarea serviciilor de întreținere furnizate a scăzut la […]. Prin urmare, vânzările de echipamente militare au scăzut cu […]% față de 2008. Astfel, PZL Wrocław a înregistrat o pierdere netă de 8,3 milioane PLN în 2009, iar cifra sa de afaceri a scăzut de la 60 de milioane PLN în 2008 la 41 de milioane PLN în 2009.
(51)
Datoriile întreprinderii au crescut de la 31 de milioane PLN în 2008 la 35 de milioane PLN în 2009, iar datoriile au atins valoarea de 7 milioane PLN în 2006 și 18,4 milioane PLN în 2007.
(52)
Autoritățile poloneze au informat Comisia că, în temeiul legislației polonezet (16), PZL Wrocław nu era încă eligibilă pentru inițierea procedurii de faliment. Cu toate acestea, dacă procesul de restructurare în curs al grupului Hydral, bazat pe ipotezele aflate la baza planului de reeșalonare a datoriilor la bugetul de stat și pe acordul-cadru cu investitorul eșuează, PZL Wrocław va fi nevoită să prezinte o cerere de faliment.
II.5 Planul de restructurare și procesul de privatizare
(53)
Planul de restructurare a PZL Hydral și PZL Wrocław („Planul”) trebuie examinat în contextul încercărilor Poloniei de a privatiza părțile viabile ale activității economice, în special în domeniul aeronautic și al apărării.
(54)
În 1998, Business Management Finance S.A, un grup privat de consultanță, a elaborat o strategie de restructurare a PZL Hydral. Strategia cuprindea un diagnostic al situației financiare actuale a PZL Hydral, împreună cu o analiză a costurilor și activităților de restructurare. Strategia arată că este întemeiată izolarea unora dintre activele PZL Hydral și vânzarea acestora către un investitor privat în scopul reeșalonării datoriilor PZL Hydral.
(55)
Acționarii PZL Hydral și, după încorporarea sa în 2004, ai PZL Wrocław, au avut întrevederi periodice pentru a analiza privatizarea grupului sau a unor părți ale acestuia (PZL Wrocław) și au negociat condițiile tranzacției cu părțile interesate.
(56)
Prin urmare, autoritățile poloneze au inițiat negocieri cu potențialii investitori, urmate la scurt timp de cele cu creditorii privați (doar în cazul primei încercări de privatizare cu […]) și cu creditorii publici. S-au purtat negocieri cu următoarele întreprinderi: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) și, începând din 2009, cu investitorul actual, […] („[…]” sau „investitorul”).
(57)
În 2002, ca urmare a cooperării industriale, au fost inițiate negocieri pentru vânzarea PZL Hydral cu […], un producător mondial de componente aeronautice cu o cifră de afaceri anuală de […] în 2009. La 25 noiembrie 2002, […] și PZL Hydral au încheiat un acord de confidențialitate. La 22 aprilie 2003, […] a transmis o scrisoare de intenție către PZL Hydral prin care își exprima intenția de a achiziționa acțiunile PZL Hydral și de a realiza un studiu de analiză. Studiul de analiză a fost realizat în mai 2003. În aprilie 2005, […] a extins sfera analizei pentru a include potențiala achiziție a PZL Wrocław, constituită în 2004. În iunie 2005, documentația a fost transferată către […]. În a doua jumătate a lui 2005 și în prima jumătate a lui 2006 au avut loc numeroase reuniuni cu reprezentanții […]. Cu toate acestea, […] nu a luat nicio măsură în vederea încheierii tranzacției din luna noiembrie 2006.
(58)
Conform autorităților poloneze, […] s-a retras din negocieri deoarece nu s-a găsit nicio soluție pentru problema datoriilor societății.
(59)
Pe durata acestor negocieri, creditorii publici și privați au fost informați periodic, uneori săptămânal, cu privire la evoluția acestora.
(60)
Autoritățile poloneze au urmat o nouă strategie de privatizare, axată pe transformarea PZL Wrocław într-o întreprindere viabilă pentru a fi vândută și pe lichidarea ulterioară a PZL Hydral cu veniturile realizate în urma vânzării PZL Wrocław și a celorlalte filiale și active. Această strategie a fost acceptată de ADI, PZL Hydral și creditorii publici ai PZL Hydral, fiind adoptată sub forma planului de restructurare 2007-2010 („planul”) în al patrulea trimestru al anului 2007.
(61)
Conform planului, creditorii publici urmau să fie plătiți din veniturile realizate în urma vânzării activelor PZL Hydral după cum urmează: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. - 1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. - 3 milioane PLN. Vânzarea PZL Wrocław ar fi trebuit să aducă 65,9 milioane PLN (inclusiv instalația de turnare). Vânzarea celorlalte active financiare trebuia să aducă un venit de 0,5 milioane PLN, precum și un activ imobiliar denumit BBCenter în valoare de 47,5 milioane PLN, o parcare pentru autovehicule în valoare de 2 milioane PLN și o centrală electrică (GSZ) în valoare de 0,9 milioane PLN. Prin urmare, planul se baza pe ipoteza conform căreia vânzarea activelor urma să genereze venituri totale de cel puțin 120,8 milioane PLN.
(62)
De asemenea, planul mai prevedea o injecție de capital în valoare de 36 de milioane PLN prin care se garanta rambursarea a 156,8 milioane PLN către creditorii publici. De asemenea, anticipa posibilitatea ca ADI să acorde o injecție suplimentară de capital în valoare de 77,4 milioane PLN pentru plata datoriilor către Oficiul de Securitate Socială pentru perioada 1996-1998.
(63)
Ulterior, în ianuarie 2007, PZL Wrocław a obținut certificate și autorizații militare pentru comerțul cu armament (a se vedea considerentul 16). În cursul anului 2007 a atras mai multe active, utilaje, echipamente și expertiză. Aceste achiziții au fost finanțate printr-un împrumut în valoare de 12,5 milioane PLN pe care ADI l-a acordat PZL Wrocław la 24 mai 2007 („împrumutul din 2007”) și printr-o contribuție în natură la capitalul PZL Wrocław din partea societății-mamă, PZL Hydral, sub forma unui transfer de active în decembrie 2007.
(64)
Autoritățile poloneze au subliniat, de asemenea, că împrumutul din 2007 fusese acordat pentru ca ADI să obțină o cotă de aproximativ […]% din PZL Wrocław (corespunzând unui schimb datorii-capital propriu) și să realizeze un venit adecvat în raport cu capitalul investit după vânzarea acțiunilor deținute la PZL Wrocław, PZL Hydral urmând să își utilizeze participația pentru a achita datoriile către creditorii publici.
(65)
Împrumutul din 2007 a fost acordat la o rată 3M WIBOR variabilă plus 200 de puncte de bază, la momentul respectiv 6,45 % pentru o perioadă inițială până în 2007, urmând a fi prelungit până în momentul schimbului datoriei în capital propriu, înainte de vânzarea PZL Wrocław. Împrumutul a fost securizat cu următoarele garanții:
-
o garanție înregistrată (17) asupra activelor fixe ale PZL Wrocław (utilaje) în valoare de 5,5 milioane PLN, care a fost introdusă în registrul garanțiilor.
-
o garanție ordinară (18) asupra unui număr de 66 850 de acțiuni, reprezentând 100 % din întreprindere în momentul tranzacției (mai 2007) și […]% la sfârșitul anului 2007.
(66)
Autoritățile poloneze au informat Comisia că, la solicitarea ADI, valoarea PZL Wrocław fusese evaluată în martie 2007 de către consultanți ai Realizacja Inwestycji Techniczno-Ekonomicznych, în calitate de experți independenți. Au fost utilizate trei metode de evaluare: metoda veniturilor bazată pe profitul net actualizat (metoda 1), metoda veniturilor bazată pe profitul net actualizat plus amortizare (metoda 2) și metoda fluxului de numerar actualizat (metoda 3) (19), inclusiv o analiză a sensibilității (scenarii moderate, optimiste și pesimiste).
(67)
Utilizând aceste trei metode, valoarea PZL Wrocław a fost estimată la:
Metoda 1:
a)
conform scenariului moderat, valoarea este estimată la […];
b)
conform scenariului optimist, valoarea este estimată la […];
c)
conform scenariului pesimist, valoarea este estimată la […].
Metoda 2:
a)
conform scenariului moderat, valoarea este estimată la […];
b)
conform scenariului optimist, valoarea este estimată la […];
c)
conform scenariului pesimist, valoarea este estimată la […].
Metoda 3:
a)
conform scenariului moderat, valoarea este estimată la […];
b)
conform scenariului optimist, valoarea este estimată la […];
c)
conform scenariului pesimist, valoarea este estimată la […].
(68)
Pentru evaluarea PZL Wrocław au fost utilizate următoarele trei elemente:
-
previziunile financiare ale societății, inclusiv fluxurile de numerar, profitul net și amortizarea pentru 2007-2011 și o analiză a sensibilității (scenarii moderate, optimiste și pesimiste); a se vedea tabelul 23 de mai jos;
-
rata de scont bazată pe costul mediu ponderat al capitalului (CMPC) egal cu 10,25 %; și
-
ipoteza conform căreia fluxul de numerar devine constant după perioada 2007-2011.
Tabelul 23
Scenariile diferite incluse în studiul din 2007 (mii PLN)
An
2007
2008
2009
2010
2011
Scenariul moderat
Flux de numerar
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit net
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortizare
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit net + amortizare
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Scenariul optimist
Flux de numerar
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit net
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortizare
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit net + amortizare
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Scenariul pesimist
Flux de numerar
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit net
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Amortizare
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Profit net + amortizare
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(69)
Rata de scont pentru toate cele trei metode de evaluare se bazează pe costul mediu ponderat al capitalului (CMPC) egal cu 10,25 % (20). Previziunile financiare ale societății, inclusiv fluxurile de numerar, profitul net și amortizarea pentru perioada 2007-2011, precum și analiza sensibilității (scenarii moderate, optimiste și pesimiste pentru perioada 2007-2011) se bazează pe datele furnizate de PZL Wrocław. Conform studiului, aceste date se bazează, în mare măsură, pe previziunile Ministerului Apărării.
(70)
Pe baza acestei evaluări, în momentul determinării valorii acțiunilor societății, autoritățile poloneze au utilizat scenariul pesimist, în cadrul căruia s-a obținut rezultatul cel mai mic. Pe această bază, au presupus că garanțiile ordinare asupra acțiunilor PZL Wrocław aveau o valoare de piață de cel puțin 20,3 milioane PLN (21). Prin urmare, având în vedere garanția asupra utilajelor care, la momentul respectiv, avea o valoare de 5,5 milioane PLN, autoritățile poloneze consideră că valoarea garanțiilor din acel moment depășea valoarea împrumutului.
(71)
În plus, pe baza studiului de specialitate, ADI a considerat în 2007 că era justificată utilizarea unei valori de […] pentru PZL Wrocław la sfârșitul anului 2007 și că se impunea luarea în considerare a scenariului moderat. De asemenea, ADI a considerat că investiția sa urma să producă un profit. Profitul direct care putea fi obținut de ADI în condițiile în care efectua un schimb datorie - capital propriu înainte de vânzare și urma să dețină […]% din acțiuni (acesta este un procentaj aproximativ, reprezentând ipoteza de lucru utilizată de ADI), ar fi de cel puțin 48,5 milioane PLN.
(72)
În consecință, autoritățile poloneze au susținut că, în ceea ce privește împrumutul din 2007, ADI a acționat ca investitor în contextul vânzării PZL Wrocław. Autoritățile poloneze au mai arătat că, prin urmare, împrumutul din 2007 nu fusese acordat PZL Hydral, astfel cum s-a afirmat în decizia de inițiere.
(73)
Pe baza noii strategii de privatizare și a planului de restructurare 2007-2010, […], un principal furnizor mondial […] de sisteme și servicii pentru industria aviatică, spațială și de apărare, cu venituri de […] în 2009, a inițiat negocieri pentru vânzarea PZL Wrocław în primul trimestru al anului 2007 și a efectuat un studiu de analiză privind PZL Wrocław în iulie/august 2007 și în februarie 2008. Aceste negocieri au fost rezultatul cooperării industriale în curs.
(74)
La 31 ianuarie 2008, […] a depus o ofertă pentru acțiunile PZL Wrocław pe care a mărit-o pentru prima dată la 14 februarie 2008. La 17-18 martie 2008, reprezentanții […] au participat la o întrevedere cu ADI. La 2 aprilie 2008, […] și-a majorat oferta pentru a doua oară. Prețul oferit pentru acțiuni la 2 aprilie 2008 era de […] (reflectând valoarea PZL Wrocław la 31 decembrie 2007), plus modificările aduse activelor curente, calculate conform unei formule specifice. Autoritățile poloneze au informat Comisia că aplicarea formulei pentru a se reflecta creșterea profitului ar determina o creștere a prețului cu […].
(75)
Această ofertă corespundea evaluării unui expert independent angajat de ADI. Această evaluare, realizată de Doradztwo Ekonomiczne Dariusz Zarzecki, concluziona că valoarea PZL Wrocław din martie 2008, calculată prin metoda valorii nete a activelor (metoda VNA), era de […]. Evaluarea prin această metodă are în vedere activele, luând în considerare valoarea acestora, precum și activul și pasivul, atât intra-, cât și extrabilanțier. În același timp, valoarea PZL Hydral pe baza metodei analizei fluxului de numerar actualizat (metoda FNA), care ia în considerare veniturile viitoare generate nu doar de activele corporale, ci și de cele necorporale aflate în posesia PZL Wrocław. Studiul nu conține nicio analiză a sensibilității (de exemplu, nu descrie scenarii diferite).
(76)
Conform metodei FNA, previziunile privind fluxurile de numerar ulterioare anului 2008 au la bază planul financiar al PZL Wrocław pentru 2007-2013, care presupune că inflația pentru perioada în cauză va fi similară celei anticipate de Banca Națională a Poloniei în februarie 2008. Costul capitalului este evaluat la 16,65 %, incluzând rata dobânzii fără risc (4,70 %), prima de risc a pieței (7,17 %), prima de risc sectorial (1,78 %) și prima privind dimensiunea pieței (3 %), ceea ce permite luarea în calcul a dimensiunii PZL Wrocław în comparație cu concurenții săi (cum ar fi […] sau […]). Studiul presupune că, după anul 2014, fluxul de numerar va crește cu 3 % pe an (luând în calcul o inflație de 2 %).
Tabelul 24
Estimări ale fluxurilor viitoare de numerar ale PZL Wrocław (mii PLN)
An
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Costul capitalului propriu (%)
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
16,65
Estimări ale fluxurilor viitoare de numerar
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Estimări ale fluxurilor viitoare de numerar actualizate
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(77)
Metoda valorii nete ajustate a activelor reprezintă un mod de evaluare pe baza principiului continuității activității prin ajustarea valorii tuturor activelor și pasivelor în funcție de valoarea reală pe piață (22). Ajustarea pasivelor având o valoare contabilă de 18,35 milioane PLN la o valoare a activului net de […] a fost realizată în contextul schimbului datorie-capital propriu planificată pentru anul 2007. La ultima ajustate au fost luate în calcul activele extrabilanțiere.
Tabelul 25
PZL Wrocław - metoda VNA ajustată (mii PLN) (23)
Valoare contabilă
Valoarea netă a activelor
Active fixe
25 710
[…]
Active circulante
9 945
[…]
Pasive
18 350
[…]
Active extra-bilanțiere
0
[…]
Total
17 305
[…]
(78)
Valoarea netă ajustată a activelor fixe este de […], în timp ce valoarea contabilă a acestora se ridică la 25,710 milioane PLN. Ajustarea se efectuează în principal prin calcularea valorii reale pe piață pentru toate activele, pe baza unui studiu elaborat la 29 martie 2007 și prezentat Comisiei de către expertul independent Realizacja Inwestycji Techniczno-ekonomicznych. În esență, studiul evaluează valoarea unor proprietăți imobiliare, precum clădiri și terenuri. Valoarea clădirilor a fost evaluată pe baza următoarei formule:
V = Cn(1-Nu/100) × R
„Cn” reprezintă costul construcției unei clădiri noi; „Nu” reprezintă nivelul de utilizare a clădirii, iar „R” este coeficientul care reflectă diferențele de preț între diferitele regiuni. Valoarea terenurilor este determinată pe baza unei metode comparative, care presupune că prețul terenului este egal cu prețul obținut pentru o parcelă similară de teren, ajustat să reflecte diferențialele de inflație.
(79)
Ajustarea pasivelor având o valoare contabilă de 18,350 milioane PLN la o valoare a activului net de […] a fost realizată pe baza schimbului datorie - capital propriu planificată pentru anul 2007.
(80)
La ultima ajustare au fost luate în calcul activele extrabilanțiere. Conform autorilor studiului, elementele care nu apar în bilanț, dar care ar trebui să apară în evaluare sunt: „organizarea resurselor umane” și „organizarea procesului de producție”, având în vedere aspectele necuantificabile ale evaluării legate de valoarea conducerii societății.
(81)
În urma ofertei […], autoritățile poloneze au notificat Comisiei, în martie 2008, planul prin care oferă ajutor de restructurare pentru PZL Hydral, presupunând că PZL Wrocław va fi vândută pentru […]. Acestea au mai inclus împrumutul din 2007 și un împrumut suplimentar de 4 milioane PLN care urma a fi acordat PZL Wrocław în cadrul măsurilor de finalizare a negocierilor cu […].
(82)
Împrumutul suplimentar („împrumutul din 2008”) a fost acordat la 2 aprilie 2008, data la care ADI a fost informată despre cea de a doua majorare a ofertei. ADI a acordat acest împrumut cu titlu de credit punte până la data finalizării tranzacției cu […]. PZL Wrocław avea nevoie de bani pentru a gestiona numărul tot mai mare de comenzi ale Ministerului Apărării.
(83)
Împrumutul a fost acordat pentru o perioadă de cinci ani, la o rată variabilă a dobânzii, bazată pe rata de referință a Comisiei pentru Polonia (6,42 % în momentul acordării) și a fost securizat cu următoarele garanții:
-
o garanție fixă asupra activelor fixe ale PZL Wrocław (patru utilaje și echipamente) în valoare de 2,8 milioane PLN, care a fost introdusă în registrul garanțiilor;
-
cesionarea creanțelor obținute în temeiul unui contract comercial în sumă de 5,2 milioane PLN.
(84)
Prin urmare, autoritățile poloneze consideră că valoarea garanțiilor depășea valoarea împrumutului.
(85)
Împrumutul a fost acordat pentru a permite întreprinderii PZL Wrocław să achiziționeze utilajele necesare procesului de producție. ADI a acordat împrumutul din 2008 într-o etapă avansată a negocierilor cu […], pornind de la premisa că va fi rambursat fie din fondurile proprii de către PZL Wrocław, fie de către investitor.
(86)
În acest sens, autoritățile poloneze au susținut că ADI a acționat nu doar asemenea unui investitor privat, ci și în calitate de vânzător al PZL Wrocław.
(87)
De asemenea, autoritățile poloneze au adus la cunoștința Comisiei faptul că activitatea PZL Wrocław din 2008 a fost finanțată parțial prin leasing operațional. În iunie 2008 au fost semnate două contracte de leasing operațional, […] și […], cu societatea privată […]. Valoarea netă a chiriei conform acestor contracte se ridica la 271 002 EUR și 401 263,20 EUR (0,82 milioane PLN, inclusiv taxa pe valoarea adăugată) (24). Costul de închiriere pentru PZL Wrocław în temeiul acestor contracte era de 88 762,30 EUR, reprezentând diferența între valoarea netă a utilajelor și valoarea netă a închirierii. Aceste contracte funcționează în mod similar cu împrumuturile, garanția fiind reprezentată de articolul care face obiectul închirierii. După expirarea contractului de leasing, PZL Wrocław va dobândi dreptul de a achiziționa utilajele la un preț de 5 835 EUR. Înainte de a încheia aceste acorduri de leasing cu PZL Wrocław, […] a realizat o analiză amănunțită a situației financiare și economice a societății, inclusiv a capacității sale de a genera un flux de numerar suficient pentru plata ratelor.
(88)
În notificarea inițială, autoritățile poloneze au menționat și schimbul datorie - capital propriu prevăzută în plan, în valoare de 13,5 milioane PLN (plus dobânda).
(89)
Negocierile privind termenii și prevederile acordului de transfer de acțiuni au fost finalizate în martie și aprilie 2008. Cu toate acestea, […] și-a retras oferta la 14 aprilie 2008. Conform autorităților poloneze, motivul probabil al retragerii a fost schimbările majore de pe piața mondială ca urmare a crizei economice.
(90)
Ca urmare a retragerii […] din negocieri, procesul de vânzare a fost relansat. Vânzarea a fost anunțată în presa internă și internațională sub forma unei invitații de participare la negocierile pentru achiziția integrală a acțiunilor PZL Wrocław. La 19 mai 2008, invitația a fost publicată în Puls Biznesu (Pulsul afacerilor), cea mai mare publicație de specialitate din Polonia, și în Rzeczpospolita, cel mai mare cotidian polonez. Aceasta a mai fost publicată în Flight International la 20-26 mai 2008, cea mai importantă revistă internațională specializată în domeniul aviației. În noiembrie 2008, detaliile vânzării planificate au fost publicate în Raport Wojsko Technika Obronność, o revistă de aviație în limba poloneză cu cititori internaționali. Nu s-a primit nicio ofertă de achiziționare a acțiunilor.
(91)
În consecință, au fost efectuate noi demersuri, iar informațiile menționate mai sus au fost transmise și prezentate direct de PZL Hydral societăților potențial interesate în achiziția PZL Wrocław. Autoritățile poloneze au subliniat că vânzarea a fost anunțată în cadrul unor târguri și cu prilejul unor evenimente din domeniul industriei, inclusiv spectacole aviatice (25), precum și prin scrisori transmise către peste 80 de întreprinderi. Autoritățile poloneze au precizat și că informațiile despre vânzare au fost disponibile permanent pe site-ul internet al PZL Hydral, accesat în fiecare an de 500 000 de vizitatori. Având în vedere caracterul specific al producției PZL Wrocław (în calitatea sa de furnizor de bunuri și servicii pentru forțele armate poloneze, PZL Wrocław prezintă o importanță deosebită pentru securitatea națională) și nivelul relativ ridicat de concentrare a industriei aviatice în lume, ceea ce determină un număr relativ scăzut de potențiali investitori, autoritățile poloneze au susținut că toți potențialii investitori au avut ocazia să obțină informații despre vânzarea PZL Wrocław și să participe la procesul de privatizare. Prin urmare, conform autorităților poloneze, întregul sector industrial era informat în privința vânzării.
(92)
Anunțul de vânzare reprezenta doar o invitație la negocieri și nu conținea nicio condiție specifică.
(93)
În urma eforturilor susținute ale autorităților poloneze, ADI a primit o primă declarație de intenție în a doua jumătate a lui 2008 și, ulterior, o ofertă din partea […]. În a doua jumătate a lui 2008, ADI a primit o a doua declarație de intenție, de această dată din partea […].
(94)
La 30 septembrie 2008, […] a depus o primă ofertă fără angajament pentru achiziția întregului pachet de acțiuni ale PZL Wrocław („oferta din 30 septembrie 2008”) pentru o sumă de […]. […] este un fond de investiții care oferă plasamente pe piața privată de capital și al cărui proprietar (persoană privată) deține o participație de 100 % la […] (26). Oferta din 30 decembrie 2008 a fost depusă pentru o societate degrevată de datorii, fiind condiționată de obținerea unor rezultate financiare pentru 2009 (în special profitul net și EBITDA) similare celor din 2008. Mai precis, se impunea atingerea unui EBITDA de cel puțin […], iar profitul net din 2009 trebuia să fie de cel puțin […]; în plus, se impunea o creștere a vânzărilor cu 5 %. Cu toate acestea, ca urmare a crizei financiare, veniturile PZL Wrocław au scăzut cu aproximativ 35 %, iar condițiile impuse în ofertă nu au fost îndeplinite. PZL Hydral a realizat încă din primul trimestru al lui 2009 faptul că rezultatul financiar nu va atinge pragul minim stabilit în oferta prezentată de […]. În plus, la începutul lui 2009 s-a confirmat scăderea numărului de comenzi din partea Ministerului Apărării, acest fapt având implicații semnificative pentru profitul societății din anul următor. Nu au mai fost stabilite contacte cu […].
(95)
[…], o întreprindere de […] care este unul dintre cei mai mari furnizori mondiali de produse aeronautice de tehnologie avansată (pentru aeronave comerciale, regionale, pentru companii și militare) și produse industriale, cu o cifră de afaceri în 2009 de […], a început în primul trimestru din 2009 negocierile în vederea achiziționării acțiunilor PZL Wrocław.
(96)
Această societate a realizat un studiu de analiză între 20 aprilie 2009 și 12 mai 2009. Pe baza acestui studiu, a semnat un memorandum de înțelegere (conținând condițiile generale ale tranzacției planificate) cu ADI la 20 august 2009 privind achiziția acțiunilor PZL Wrocław pentru o sumă de […]. ADI s-a obligat să garanteze că toate activele PZL Wrocław erau degrevate de obligații din partea creditorilor publici ai PZL Hydral. Memorandumul de înțelegere pornea de la ipoteza că ADI va achiziționa 100 % din acțiunile PZL Wrocław pe care le va vinde ulterior investitorului. Investitorul se angaja să întocmească propriul plan detaliat de investiții în valoare de încă […] după vânzare. La 18 decembrie 2009, ADI, PZL Hydral și […] au semnat un acord-cadru. Anexa 2 la acord, care stabilește normele care guvernează schimbul parțial datorie - capital propriu, anularea parțială și rambursarea parțială a împrumuturilor din 2007 și 2008, a fost finalizată la 12 martie 2010.
(97)
Autoritățile poloneze au confirmat că vânzarea nu a fost condiționată, în special în ceea ce privește menținerea locurilor de muncă. De asemenea, autoritățile poloneze au informat Comisia că investitorul avea libertatea de a stabili propriile sale relații de afaceri cu Ministerul Apărării.
(98)
O descriere detaliată a negocierilor cu […] este disponibilă la punctul VI.
II.6 Evaluarea juridică a planului de către autoritățile poloneze
(99)
Conform autorităților poloneze, costurile totale ale restructurării urmau a se ridica la 262,2 milioane PLN, repartizate după cum urmează: restructurarea datoriilor către bugetul de stat în valoare de 234 de milioane PLN, alte restructurări financiare în valoare de 11,5 milioane PLN, investiții de 11 milioane PLN, restructurări ale activelor în valoare de 5,6 milioane PLN și restructurarea locurilor de muncă în valoare de 0,3 milioane PLN.
(100)
Conform autorităților poloneze, costurile totale de restructurare a PZL Hydral urmau a fi finanțate printr-un ajutor de stat în valoare de 130,5 milioane PLN și printr-o contribuție proprie în valoare de 132 de milioane PLN. Conform planului, contribuția proprie reprezintă 50,3 % din costurile de restructurare. Contribuția proprie include venituri realizate din vânzarea de active fixe și acțiuni, precum și fonduri care urmează a fi oferite de viitorul investitor al PZL Wrocław.
(101)
În ceea ce privește măsurile compensatorii, planul propunea vânzarea câtorva mijloace de producție, vânzare concretizată parțial între 2004 și 2006, ceea ce a dus la reducerea capacității. Conform planului, vânzarea utilajelor și echipamentelor urma să scadă capacitatea societății cu un total de 380 000 de ore-mașină, adică un procent de 42 %. Cea mai mare parte a reducerii planificate (315 000 de ore-mașină) a fost deja aplicată. Autoritățile poloneze au susținut că o treime din această reducere nu era necesară pentru restabilirea viabilității, ci avea rolul de a reduce producția de sisteme hidraulice industriale, un segment cu profitabilitate redusă pentru care societatea a decis să își reducă participarea.
(102)
În plus, planul arăta că retragerea plănuită din anumite activități (presupus profitabile) și vânzarea activelor neasociate producției trebuie considerate măsuri compensatorii în sensul Liniilor directoare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (27) („liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare”). În ultimul rând, autoritățile poloneze au declarat că privatizarea PZL Wrocław, care va permite concurenților societății să achiziționeze capacitatea, expertiza și cota de piață a PZL Hydral, trebuie, de asemenea, considerată o măsură compensatorie.
III. REZERVELE EXPRIMATE DE COMISIE CU OCAZIA INIȚIERII ȘI EXTINDERII PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE
(103)
Planul a fost notificat sub formă de scenariu de restructurare în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Prin urmare, Comisia și-a bazat evaluarea preliminară pe informațiile de care dispunea la acea etapă. Pe baza acestor informații, Comisia și-a exprimat următoarele îndoieli:
(104)
În ceea ce privește eligibilitatea societății pentru ajutoare de restructurare în temeiul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare, Comisia nu avea certitudinea că PZL Hydral nu a beneficiat de niciun ajutor de salvare sau restructurare în ultimii 10 ani.
(105)
Comisa s-a întrebat, în special, dacă neexecutarea sau executarea cu întârziere a datoriilor la bugetul de stat nu ar trebui asimilată unui ajutor de stat. Comisia a subliniat că, atunci când un organism public cu atribuții de colectare a contribuțiilor de securitate socială tolerează neplata sau plata cu întârziere a acestor contribuții pe o perioadă lungă de timp, oferă neîndoielnic contribuabilului un avantaj prin reducerea sarcinii pe care aplicarea normală a sistemului de securitate socială o reprezintă pentru acesta (28). Deși recunoaște adoptarea unor măsuri de executare de către creditorii publici, Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește caracterul suficient sau, dacă ar fi fost adoptate într-o etapă ulterioară, eficacitatea acestora, în special în ceea ce privește garanțiile deținute de creditorii publici care puteau fi executate. Astfel, în această etapă a procedurii, Comisia nu a considerat că acțiunile creditorilor publici corespundeau comportamentului unui creditor privat în condiții similare.
(106)
De asemenea, Comisia și-a exprimat rezervele în ceea ce privește alte măsuri raportate de autoritățile poloneze ca neimplicând ajutoare de stat.
(107)
Comisia a pus la îndoială faptul că rambursarea parțială și anularea parțială a datoriilor la bugetul de stat, prezentate de autoritățile poloneze ca neimplicând ajutor de stat, respectau principiul creditorului privat.
(108)
Comisia a mai pus sub semnul întrebării compatibilitatea planului cu piața internă în lumina prevederilor de la punctul 31 și cele care îi urmează din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare.
(109)
Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește caracterul real și efectiv al contribuției propuse și măsura în care planul respecta prevederile punctelor 43-45 din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Comisia nu avea certitudinea că veniturile prevăzute a fi generate de vânzarea PZL Wrocław, chiar și în cazul în care ar fi fost obținute, puteau fi considerate contribuție proprie la restructurare. După cum s-a arătat mai sus, PZL Wrocław a fost înființată la sfârșitul lui 2004. Conform planului, transferul mijloacelor de producție și lansarea procesului de privatizare trebuiau să aibă loc cel mai devreme în 2007. Primele oferte ale potențialilor investitori trebuiau prezentate până în al patrulea trimestru al lui 2007 și, după încheierea negocierilor, trebuia încheiat un contract preliminar de vânzare în prima jumătate a lui 2008. Cu toate acestea, în momentul adoptării deciziei de inițiere, Comisia nu fusese informată despre intenția unor potențiali investitori de a achiziționa PZL Wrocław.
(110)
De asemenea, Comisia a pus sub semnul îndoielii faptul că planul va putea să asigure viabilitatea pe termen lung prevăzută la punctele 34-37 din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Comisia a observat că restructurarea planificată era de tip financiar, aproximativ 90 % din costurile de restructurare fiind alocate rambursării datoriilor către bugetul de stat. În consecință, restul măsurilor de restructurare erau relativ restrânse. Comisia a mai observat că, după cum s-a arătat mai sus, nu a fost informată despre interesul unor potențiali investitori în momentul adoptării deciziei de inițiere. Autoritățile poloneze au mai arătat că pot fi necesare măsuri suplimentare de restructurare după privatizarea societății, ceea ce a ridicat noi semne de întrebare privind viabilitatea planului.
(111)
De asemenea, Comisia a declarat că aștepta clarificări suplimentare în ceea ce privește compatibilitatea măsurilor compensatorii propuse cu prevederile de la punctele 38-42 din liniile directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. Conform notificării transmise de autoritățile poloneze, cel puțin o treime din reducerea capacităților avea rolul de a diminua capacitatea în segmentul puțin profitabil al hidraulicii industriale. Având în vedere informațiile de care dispunea, Comisia și-a exprimat rezerva în ceea ce privește faptul că reducerea capacităților de producție realizată sau planificată de societate era suficientă. Comisia mai observa că cel puțin câteva dintre măsurile propuse păreau a fi necesare pentru obținerea viabilității pe termen lung. Comisia sublinia în special că vânzarea unor mijloace de producție din trecut părea a fi urmărit cu precădere restabilirea viabilității. În mod similar, vânzarea planificată de proprietăți imobiliare urma a fi utilizată ca sursă de finanțare, nu de compensare a denaturării concurenței.
IV. OBSERVAȚIILE POLONIEI ÎN CEEA CE PRIVEȘTE INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE
(112)
Observațiile prezentate de autoritățile poloneze privind decizia de inițiere se refereau la posibilitatea de aplicare a criteriului creditorului privat în scenariul raportat, de exemplu, în legătură cu injecțiile de capital.
(113)
Autoritățile poloneze au declarat că anulările propuse erau conforme cu principiul creditorului privat, având în vedere faptul că creditorii publici vor avea mai mult de câștigat în cazul vânzării activelor PZL Hydral decât în eventualitatea falimentului societății. Autoritățile poloneze au mai declarat că acest punct de vedere avea la bază o analiză economică și financiară și era împărtășit de creditorii publici în cauză.
(114)
Autoritățile poloneze au susținut că cele două injecții de capital din partea ADI către PZL Hydral care, conform notificării, erau destinate achitării datoriilor către creditorii publici, nu excludeau aplicarea principiului creditorului privat.
(115)
În plus, autoritățile poloneze au arătat că valoarea de piață a PZL Wrocław era strâns legată de deținerea de către aceasta a unor certificate aviatice și autorizații de comercializare de armament, precum și de forța de muncă specializată și calificată. În caz de faliment, restabilirea unei astfel de organizații la un nivel acceptat de serviciile de supraveghere aeriană s-ar fi dovedit imposibilă.
(116)
Autoritățile poloneze au estimat contribuția proprie la 130 de milioane PLN, ceea ce ar fi echivalat cu 50 % din costurile de restructurare, chiar și în cazul în care neexecutarea datoriilor la bugetul de stat ar fi fost asimilată unui ajutor de stat. În plus, autoritățile poloneze au observat că vânzarea activelor era în curs de desfășurare, astfel încât toate activele prevăzute în plan urmau a fi înstrăinate în cadrul restructurării.
(117)
În ceea ce privește viabilitatea pe termen lung a planului, autoritățile poloneze au afirmat că obiectivele restructurării erau puse în aplicare în mod corespunzător. În special, procesul de concentrare a producției în partea de est a amplasamentului PZL Hydral a determinat o reducere a costurilor fixe, eficientizarea producției și venituri suplimentare din închirierea spațiilor eliberate. În plus, producția și vânzările (inclusiv cei 570 de angajați) au fost transferate la PZL Wrocław, viabilă din punct de vedere economic în acea perioadă (date pentru primele zece luni ale anului 2008). Profitul net al PZL Wrocław la sfârșitul anului 2008 a fost estimat la aproximativ 6 milioane PLN, vânzările ridicându-se la 50 de milioane PLN. Autoritățile poloneze au adăugat că, în condițiile în care în al patrulea trimestru al anului 2007 se ajunsese la un acord privind scenariul creditorului privat, atât PZL Hydral, cât și PZL Wrocław și-au achitat la termen datoriile curente față de creditorii publici.
V. OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE
(118)
Comisia nu a primit niciun fel de observații de la părțile terțe.
VI. EVENIMENTE ULTERIOARE INIȚIERII PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE - PLANUL REVIZUIT
(119)
Autoritățile poloneze consideră că prețul oferit de […] pentru acțiunile PZL Wrocław corespunde valorii de piață a acestei societăți. Conform autorităților poloneze, prețul oferit reflecta situația financiară a societății, care s-a înrăutățit în 2009 ca urmare a crizei financiare și a scăderii numărului de comenzi din partea forțelor armate poloneze.
(120)
Autoritățile poloneze au mai arătat că acest preț reflecta condițiile macroeconomice. Numai la bursa din Varșovia, indicele bursier WIG a scăzut cu peste 36 %. Între aprilie 2008 (retragerea […] din negocieri) și iunie 2009, indicele de piață al societăților listate din domeniul aviației, cu un profil de producție similar celui al PZL Wrocław, a scăzut dramatic. Acțiunile […], din care face parte […], au scăzut cu până la […]%, acțiunile […] cu […]%, iar acțiunile […] cu […] %.
(121)
[…] a efectuat un studiu de analiză (a se vedea considerentul 96). Studiul a comparat datele referitoare la […] ale unui număr de 32 de societăți din sectorul aviatic. După aceea a calculat coeficienții medii pentru a determina evoluția […]. Acești coeficienți au fost apoi aplicați la […]. Rezultatul a fost […].
(122)
Cu toate acestea, întrevederile cu ADI în ceea ce privește evaluarea investitorului sugerează că, în această etapă, […] depinde în mare măsură de un singur client, armata poloneză, de la care se așteaptă să obțină […]% din veniturile sale planificate pentru 2010-2013 în contextul programului de modernizare, al cărui rezultat este incert, fiind posibilă lansarea procedurii de faliment în cazul în care situația financiară a PZL Wrocław nu se îmbunătățește în 2010.
(123)
Având în vedere cele de mai sus, investitorul susține că prin oferta sa de […] pentru acțiunile PZL Wrocław, va plăti de facto o primă pentru acestea.
(124)
Odată cunoscut prețul oferit de investitor, ADI a început negocierile cu creditorii publici în ceea ce privește rambursările și anulările parțiale ale creanțelor lor, astfel cum sunt specificate în plan, pe baza veniturilor provenite din vânzarea activelor PZL Hydral, fără alte injecții de capital.
(125)
În acest scop, la 15 ianuarie 2010, ADI a comandat un studiu la Ernst&Young. Ernst&Young a primit instrucțiuni, în calitate de expert independent, să compare următoarele două scenarii:
-
inițierea procedurii de faliment a PZL Hydral, inclusiv a filialei PZL Wrocław;
-
plata datoriilor din veniturile generate de vânzarea PZL Wrocław către […] pentru […] și din vânzarea celorlalte active ale PZL Hydral.
(126)
Ernst&Young a evaluat situația pentru fiecare creditor public în parte: Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole, Consiliul Local Wrocław, Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Ministerul de Finanțe. Analiza nu include ADI, acesta nefiind creditor al PZL Hydral, ci doar acționar al său.
(127)
Studiul Ernst&Young a fost finalizat la 24 februarie 2010. Metoda utilizată a fost una conservatoare: au fost cuantificate numai sumele prevăzute a fi recuperate direct în fiecare scenariu. Prin urmare, analiza nu a luat în considerare costurile alternative (29), previziunile privind profitul pe termen lung și inflația.
(128)
Scenariul falimentului urmat de lichidare a fost analizat pe baza ipotezei conform căreia lichidarea ar fi efectivă. Metodologia sa are la bază cerința privind un principiu adecvat al creditorului privat conținută în jurisprudență (Spania/Comisia și Hamsa/Comisia), care analizează comportamentul unui organism public din punctul de vedere al unui creditor privat care urmărește să fie plătit de un debitor cu dificultăți financiare (30). Raportul se bazează pe o analiză a fiecărui creditor în parte, având în vedere, în special, garanțiile creditorului asupra activelor debitorului și posibilitatea de plată a datoriilor în cazul în care debitorul intră în faliment (31).
(129)
Pentru a stabili valoarea activelor în eventualitatea unui faliment, studiul Ernst&Young a presupus că valoarea activelor imobilizate în caz de vânzare în regim de urgență era de 50 % din valoarea lor reală. Pentru a stabili valoarea reală, Ernst&Young a utilizat metodele definite în standardul internațional de contabilitate nr. 16 privind imobilizările corporale, utilizând orice evaluări disponibile ale experților independenți. Reducerea cu 50 % este justificată de eficiența redusă a procedurilor de faliment din Polonia, unde veniturile provenite din vânzarea activelor reprezintă, în medie, 26,86 % din valoarea lor reală.
(130)
Studiul Ernst&Young observă, de asemenea, că veniturile pe care creditorii publici se pot aștepta să le obțină într-un scenariu de faliment depind de rangul garanțiilor asupra activelor grevate de ipoteci. În acest scop, studiul Ernst&Young prezintă situația ipotecilor asupra fiecărui activ al PZY Hydral, valoarea respectivelor ipoteci și rangul creditorilor.
(131)
Pe baza ipotezelor de la ultimele două alineate, Ernst&Young estimează că suma totală recuperabilă în caz de faliment din activele grevate de ipoteci este de 52,4 milioane PLN; trei creditori publici (Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Ministerul de Finanțe) nu vor reuși să recupereze nimic, iar creditorii rămași vor putea recupera doar următoarele sume: Oficiul de Securitate socială - 44,8 milioane PLN, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară - 2,3 milioane PLN, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole - 0,457 milioane, Consiliul Local Wrocław - 4,9 milioane PLN.
(132)
Suma reală a veniturilor în scenariul de faliment trebuie să fie apoi corectată prin adăugarea sumei recuperate de la celelalte active ale PZL Hydral, adică 13,5 milioane PLN (32). Prin urmare, veniturile obținute prin procedura de faliment se ridică la 66 de milioane PLN, conform tabelului 26.
(133)
Scenariul vânzării activelor prevede vânzarea tuturor activelor PZL Hydral menționate în plan pentru suma de 122 323 202,31 PLN: Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral” Sp. z o.o. pentru […], proprietățile imobiliare ale BBCenter pentru […], parcarea pentru autoturisme pentru […], Zakład Cieplowniczy „Term-Hydral” Sp. z o.o. pentru […], centrala electrică (GSZ) pentru […], PZL Wrocław pentru […], instalația de turnare pentru […] PLN, participațiile minoritare pentru […] și rambursarea creanțelor PZL Hydral în valoare de […].
Tabelul 26
Comparație în studiul Ernst&Young între scenariul vânzării și scenariul falimentului din perspectiva PZL Hydral în 2010 (în PLN)
Creditor public
Total datorii (33)
Venituri în scenariul falimentului
Venituri în scenariul vânzării activelor
Fondul de Asigurări Sociale
192 427 569,63
58 326 475,00
91 857 554,58
Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară
59 579 407,58
2 294 047,11
18 250 999,45
Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole
532 432,60
456 768,68
456 800,00
Consiliul Local Wrocław
27 087 078,25
4 928 184,34
4 930 000,00
Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap
12 884 457,46
-
5 007 169,46
Oficiul Regional din Silezia Inferioară
1 320 678,82
-
1 320 678,82
Ministerul de Finanțe
24 050 232,71
-
500 000,00
Total
317 881 857,5
66 005 475,13
122 323 202,31
(134)
Tabelul 26 arată că, în conformitate cu studiul Ernst&Young, Oficiul de securitate socială va recupera 47,7 % din creanțele sale, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară va recupera 30,6 %, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole va recupera 85,8 %, Consiliul Local Wrocław va recupera 18,2 %, Oficiul Regional din Silezia Inferioară va recupera 38,9 %, iar Ministerul de Finanțe 2,1 %.
(135)
În temeiul legislației poloneze, după ce creditorii publici convin asupra achitării datoriilor prin anulări parțiale, dobânda la aceste datorii încetează să se mai acumuleze, fiind percepută doar atunci când acordul nu este aplicat, cum ar fi în cazul unei scenariu de faliment. Prin urmare, datoriile prezentate în tabelul 26 includ dobânzi corespunzătoare aplicate retroactiv de la data acordului din 2007 în ceea ce privește toți creditorii publici, cu excepția Administrației fiscale a regiunii Silezia Inferioară (în cazul căreia se percepe în continuare dobândă pentru unele datorii fiscale) și a Oficiului Regional din Silezia Inferioară (în cazul căruia se percepe în continuare dobândă) ca urmare a caracterului juridic special al creanței acestora.
(136)
Trebuie remarcat faptul că, în ceea ce privește Consiliul Local Wrocław, Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap și Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, planul revizuit prevedea amânarea parțială a rambursărilor către creditorii publici și rambursarea în rate a unor părți din aceste datorii până la vânzarea activelor aparținând PZL Hydral, ceea ce înseamnă că datoriile vor fi plătite parțial. Mai precis, acordul prevede următoarele:
-
rambursarea sumei de 4,9 milioane PLN datorate Consiliului Local Wrocław este amânată;
-
rambursarea sumei de 5 milioane PLN datorate Fondului de stat pentru recuperarea persoanelor cu handicap este amânată;
-
suma de 18,25 milioane PLN va fi utilizată pentru rambursarea parțială a sumei datorate Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară; o parte a acestei rambursări este amânată, o parte va fi plătită în rate (34), iar o parte va fi rambursată împreună cu dobânda calculată la data achitării.
(137)
În acest sens, conform studiului Ernst&Young, (a se vedea tabelul 26), creditorii vor primi 122 de milioane PLN în cazul vânzării PZL Wrocław și a celorlalte active ale PZL Hydral, în timp ce, în cazul unui faliment care va conduce la lichidarea PZL Hydral, creditorii vor recupera numai 66 de milioane PLN, iar trei dintre aceștia (Ministerul de Finanțe, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap) nu vor recupera nicio sumă.
(138)
Conform scenariului vânzării, creditorii publici vor anula în total 195 de milioane PLN din datoriile la bugetul de stat. În ciuda acestui fapt, fiecare creditor public este mai avantajat în scenariul vânzării decât în scenariul falimentului. Creditorii publici vor recupera în total 38,5 % din creanță.
(139)
Autoritățile poloneze au informat Comisia că, pe baza constatărilor studiului Ernst&Young, creditorii publici au convenit asupra rambursării parțiale a creanțelor lor în 2010.
(140)
În cadrul negocierilor cu […], ADI a acceptat conversia parțială, rambursarea parțială și anularea parțială a creditelor sale. Conform anexei 2 la Acordul-cadru, ADI trebuia să transforme o parte din suma principală a împrumutului din 2007 și din 2008, în sumă totală de […], în capital social și active lichide ale PZL Wrocław, renunțând la dobânda în sumă de […] pentru împrumutul din 2007. În urma acestei conversii, capitalul social al PZL Wrocław trebuia să se reducă prin depunerea unei cereri în acest sens la instanța competentă.
(141)
Autoritățile poloneze au arătat că situația financiară a PZL Wrocław s-a deteriorat doar începând cu 2009, ca urmare a crizei economice, care nu putea fi prevăzută și care a provocat o scădere a comenzilor armatei poloneze cu aproape […]%. În consecință, situația ADI în calitate de creditor s-a înrăutățit considerabil, la fel și perspectivele recuperării integrale a creanțelor sale.
(142)
Prevederile anexei 2 din acordul cadru au fost negociate în strânsă legătură cu rezultatele completărilor aduse studiului Ernst&Young, care au fost elaborate la 24 februarie 2010. Acestea analizează două scenarii, falimentul urmat de lichidarea PZL Wrocław și vânzarea acesteia către investitor. Mai precis, completările analizează sumele pe care ADI le-ar obține din executarea garanțiilor sale în scenariul falimentului, pe care le compară cu cele pe care acesta le poate recupera în cazul vânzării PZL Wrocław către investitor.
(143)
Completările la studiul Ernst&Young arată că activele PZL Wrocław au fost grevate de garanții și ipoteci. Valoarea contabilă a tuturor activelor PZL Wrocław la 31 decembrie 2009 era de 52,5 milioane PLN, din care 21,3 milioane reprezentau active garantate, iar 31,2 milioane reprezentau active negarantate/negrevate.
(144)
Chiar dacă activele negarantate/negrevate reprezentau […]% din valoarea activelor PZL Wrocław, dacă vânzarea PZL Wrocław nu avea loc, autoritățile fiscale trebuiau să emită o decizie fiscală în temeiul articolelor 112 și 118 din Codul Fiscal (35), prin care declarau că PZL Wrocław era răspunzătoare pentru datoriile PZL Hydral din perioada 2006-2007, pentru a-și executa creanțele. Acest fapt este confirmat de o scrisoare a Administrației Fiscale a Regiunii Silezia Inferioară din 23 noiembrie 2007, în care se afirmă că, în cazul în care restructurarea nu va avea succes, vor fi adoptate măsuri executorii în temeiul articolului 112 din Codul Fiscal.
(145)
Deoarece PZL Wrocław deține în proprietate mijloacele de producție ale PZL Hydral (pe care le-a achiziționat între 2004 și 2007), această decizie poate avea implicații asupra unora dintre datoriile PZL Hydral către bugetul de stat. Valoarea creanțelor afectate de o astfel de procedură va corespunde datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral generate în 2006-2007, ridicându-se la cel puțin 64,4 milioane PLN (36). Conform completărilor aduse studiului Ernst&Young, valoarea acestor creanțe ar depăși valoarea contabilă a activelor negarantate/negrevate. În același timp, valoarea contabilă a acestor active trebuie să fie analizată din perspectiva valorii lor de piață întrucât constituie creanțe, numerar și alte active monetare.
(146)
Astfel, în cazul falimentului PZL Wrocław, numai activele garantate prin ipoteci și garanții înregistrate ar avea prioritate față de creanțele autorităților fiscale. Creanțele negarantate ale creditorilor privați ai PZL Wrocław nu ar fi putut fi acoperite de activele acesteia. În lumina faptului că patrimoniul falitului nu va putea acoperi toate creanțele creditorilor, acțiunile PZL Wrocław vor avea valoare zero în cazul unui faliment. De asemenea, deoarece numai creanțele deținătorilor de garanții înregistrate și de ipoteci pot fi acoperite, garanțiile ordinare nu au nicio valoare.
(147)
Astfel, completările la studiul Ernst&Young analizează valoarea garanției înregistrate a ADI asupra activelor PZL Wrocław. Valoarea garanțiilor sub formă de obligații înregistrate asupra utilajelor se determină pe baza ipotezei conform căreia valoarea activelor oferite ca garanție în caz de faliment va fi de 50 % din valoarea contabilă netă, deoarece valoarea lor reală nu era disponibilă, iar valoarea activelor fixe neimobilizate se modifica în funcție de rata aplicabilă de amortizare. Ernst&Young a considerat că valoarea în cazul unei vânzări în regim de urgență era reprezentativă dacă se avea în vedere posibilitatea utilizării activelor evaluate în anumite scopuri și în cadrul anumitor procese de producție, posibilitatea utilizării lor în scopuri alternative și natura contractelor la care au fost asociate. Studiul Ernst&Young subliniază că atunci când activele care urmează a fi vândute sunt specializate și sunt utilizate de către un singur producător, valoarea lor de lichidare poate fi foarte redusă, ajungând la 30 % din valoarea contabilă netă. Spre exemplu, Autoglass Goup SA, cu o valoare înregistrată în bilanț de 19,8 milioane PLN, a fost vândută în cadrul unei proceduri de faliment cu 6 milioane PLN. În plus, activele PZL Wrocław în cauză utilizate ca garanții înregistrate includ mai multe articole de valoare scăzută. În special, împrumutul din 2007 a fost garantat cu o listă de 1 709 articole care s-au depreciat în timp, aproximativ 1 400 dintre acestea având o valoare sub 3 500 PLN; în consecință, s-a realizat o amortizare unică.
(148)
La fel ca raportul principal, completarea studiului Ernst&Young ignora efectele inflației, având în vedere, de exemplu, eventualele proceduri îndelungate de faliment, asupra evaluării scenariului falimentului din perspectiva creditorilor PZL Wrocław.
(149)
Conform acestui studiu, valoarea contabilă netă a activelor utilizate ca garanție înregistrată pentru utilaje era de 2 106 392,71 PLN la 31 ianuarie 2010. Dacă această formulă este aplicată valorii nete contabile a activelor, valoarea lor (la faliment) în cazul unei vânzări în regim de urgență este estimată la 1 053 196,36 PLN.
(150)
Completarea studiului Ernst&Young concluzionează că ADI obține 1 053 196,36 PLN în scenariul falimentului și [ 1 053 196,36 PLN] în scenariul vânzării (astfel cum se precizează în anexa 2 la Acordul-cadru).
(151)
Autoritățile poloneze au informat Comisia că valoarea contabilă netă a activelor utilizate ca garanție înregistrată pentru împrumutul din 2007 a fost de 5 480 861,37 PLN în rapoartele financiare auditate pentru 2007 și de 818 967,55 în rapoartele financiare auditate la 31 ianuarie 2010.
(152)
Autoritățile poloneze au informat Comisia că, potrivit raportului întocmit de expertul independent la 1 februarie 2008, valoarea contabilă netă a activelor utilizate ca garanție înregistrată pentru împrumutul din 2008 s-a ridicat la 2 763 000 PLN. Conform rapoartelor financiare auditate, valoarea contabilă a acestor active a fost de 1 883 098,97 PLN la 1 februarie 2008, iar valoarea contabilă netă a acestor active s-a ridicat, conform rapoartelor financiare auditate, la 1 287 425,16 la 31 ianuarie 2010.
(153)
Prin urmare, autoritățile poloneze au retras cele două injecții de capital pentru PZL Hydral, argumentând că anulările parțiale și rambursările parțiale ale datoriilor la bugetul de stat nu implicau ajutor de stat în sensul principiului creditorului privat. De asemenea, acestea au afirmat că acțiunile creditorilor publici din trecut (1998-2007) respectau principiul creditorului privat, dovedind și faptul că vânzarea PZL Wrocław a fost deschisă, transparentă și necondiționată, iar prețul oferit de investitor putea fi considerat ca reprezentând prețul de piață. Autoritățile poloneze au susținut că împrumuturile din 2007 și 2008 au fost acordate în condițiile pieței. Acestea s-au retras și din schimbul datorii-capital propriu pentru împrumutul din 2007, descrisă mai sus, dar au propus o conversie parțială pentru împrumuturile din 2007 și 2008 premergătoare vânzării, argumentând că aceasta corespundea principiului creditorului privat.
VII. COMPETENȚA COMISIEI
(154)
Componentele inițiale ale unor măsuri, cum ar fi neexecutarea datoriilor la bugetul de stat ale PZY Hydral, au fost aplicate începând din 1998, deci, anterior aderării Poloniei la UE la 1 mai 2004.
(155)
Conform Tratatului de aderare, măsurile puse în aplicare în noile state membre înainte de aderare, care continuă să se aplice după aderare și care constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și nu reprezintă ajutor existent, trebuie considerate ajutor nou în scopul aplicării articolului 108 alineatul (3) din TFUE.
(156)
Punctul 3 din anexa IV la Tratatul de aderare stabilește procedura mecanismului intermediar. Aceasta reprezintă cadrul juridic de evaluare a schemelor de ajutor și a măsurilor individuale de ajutor care sunt puse în aplicare într-un nou stat membru înainte de data aderării acestuia la UE și care sunt aplicabile după aderare.
(157)
Măsurile de ajutor aplicate înainte de aderare, dar care nu sunt aplicabile după aderare nu pot fi examinate de Comisie nici în temeiul procedurii mecanismului intermediar, nici în temeiul procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE. Pe de altă parte, măsurile care au fost aplicate numai după aderare vor fi evaluate de Comisie ca reprezentând ajutor notificat sau ajutor ilegal, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE.
(158)
O măsură este aplicabilă după aderare dacă a fost aplicată înainte de aderare, dar încă poate determina, după aderare, acordarea de ajutoare suplimentare sau creșterea cuantumului ajutorului deja acordat, și anume, dacă expunerea economică a statului nu este cunoscută cu precizie nici la data aplicării măsurii, nici la data aderării.
(159)
În cazul de față, Comisia observă că neexecutarea datoriilor față de creditorii publici a început în anul 1998 și a continuat după data aderării. Comisia consideră că neexecutarea tuturor datoriilor restante la 1 mai 2004 este de competența sa după această dată.
(160)
Având în vedere cele de mai sus, neexecutarea datoriilor la bugetul de stat restante la 1 mai 2004 constituie o măsură aplicabilă după aderare și este de competența Comisiei, în conformitate cu articolul 108 din TFUE.
VIII. EVALUARE
(161)
Conform articolului 107 alineatul (1) din TFUE, reprezintă ajutor de stat orice ajutoare acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acest lucru afectează schimburile comerciale dintre statele membre.
(162)
Condițiile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din TFUE sunt cumulative și, prin urmare, o măsură poate fi calificată drept ajutor de stat dacă toate condițiile sunt îndeplinite simultan.
(163)
În continuare, Comisia evaluează, separat, potențialul ajutor de stat acordat PZL Hydral și PZL Wrocław.
(164)
Comisia identifică următoarele măsuri în ceea ce privește PZL Hydral:
-
injecțiile de capital planificate și retrase pentru PZL Hydral;
-
executarea datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral (1998-2007);
-
acordul cu creditorii publici ai PZL Hydral (2007-2010).
(165)
Comisia identifică următoarele măsuri în ceea ce privește PZL Wrocław:
-
împrumutul din 2007;
-
împrumutul din 2008;
-
schimbul datorie - capital propriu pentru împrumuturile din 2007 și 2008.
(166)
Comisia observă că autoritățile poloneze au contestat clasificarea măsurilor susmenționate drept ajutor de stat, susținând că acestea au trecut testul creditorului privat (în cazul măsurilor pentru PZL Hydral și a schimbului datorie-capital propriu pentru PZL Wrocław) și testul investitorului din economia de piață (în cazul împrumuturilor din 2007 și 2008 către PZL Wrocław).
VIII.1 Injecțiile de capital retrase pentru PZL Hydral
(167)
În conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (37) („Regulamentul de procedură”), după inițierea procedurii oficiale de investigare, un stat membru își poate retrage notificarea în timp util, înaintea adoptării de către Comisie a unei decizii privind posibilitatea calificării măsurii notificate drept ajutor. În astfel de cazuri, Comisia încheie procedura pe motiv că nu mai este justificată.
(168)
Autoritățile poloneze au retras cele două injecții de capital notificate (113 milioane PLN). În consecință, investigarea de către Comisie a acestor măsuri nu mai este justificată.
VIII.2 Neexecutarea datoriilor la bugetul de stat ale PZL Hydral (1998-2007);
(169)
PZL Hydral putea beneficia de ajutor de stat sub forma continuării neexecutării datoriilor societății la bugetul de stat de către diverși creditori publici.
(170)
Comisia atrage atenția că articolul 107 alineatul (1) din TFUE se referă la intervențiile sub diferite forme prin care se reduc costurile normale ale unei societăți și care, fără a constitui subvenții în sensul strict al termenului, au caracter similar și efecte identice. Este universal acceptat în jurisprudență faptul că o autoritate publică responsabilă pentru colectarea contribuțiilor de asigurări sociale care tolerează plata cu întârziere a acestor contribuții acordă unei societăți aflate în dificultate financiară, care profită de pe urma acestei conduite, un avantaj comercial substanțial prin diminuarea sarcinii asociate aplicării normale a sistemului de securitate socială, care nu poate fi anulat prin dobânzile și penalizările de întârziere aplicate (38). Acest raționament se aplică mutatis mutandis și celorlalte drepturi, taxe și impozite colectate de autoritățile publice.
(171)
În cazul de față, organismele publice colectoare nu își recuperaseră integral creanțele la PZL Hydral în momentul adoptării planului de către creditorii publici (a se vedea considerentul 60 și cele care îi urmează).
(172)
Conform jurisprudenței, pentru a determina dacă autoritățile publice au acordat ajutor de stat prin neexecutarea datoriilor la bugetul de stat, trebuie să se stabilească dacă societatea în cauză nu ar fi putut în mod evident obține facilități comparabile de la un creditor privat în aceeași situație față de societatea în cauză ca organismul public colector (39).
(173)
Comisia observă că, pentru a asigura viabilitatea economică pe termen lung a PZL Hydral, proprietarul său din acea perioadă, Trezoreria poloneză și, ulterior ADI, a dezvoltat o strategie de privatizare pe baza unui studiu efectuat în 1998 de câțiva consultanți privați și a început să caute investitori (a se vedea considerentul 54). Creditorii publici și privați au sprijinit și s-au implicat în acest demers.
(174)
În 2002, autoritățile poloneze, sprijinite în continuare de creditorii publici și privați, au inițiat negocieri cu […]. Creditorii erau informați periodic în privința progreselor înregistrate (a se vedea considerentele 30 și 56).
(175)
Comisia observă că atât creditorii publici, cât și cei privați au considerat că valoarea PZL Hydral și, în special, cea a activităților sale aeronautice și de apărare permanente depășeau cu mult valoarea activelor sale, având în vedere, în special, certificatele sale militare și autorizațiile de comerț cu armament, dar și resursele sale umane, și că, din acest motiv, aceștia au decis să nu inițieze procedura de faliment împotriva PZL Hydral.
(176)
Comisia observă în special faptul că principalii creditori privați, și anume Banca […] și Banca […], nu au demarat executarea silită a creanțelor lor, deși dețineau garanții de prim rang (a se vedea considerentele 32 și 34), acestea putând fi executate direct pe bază de ordine de executare a garanțiilor bancare și lichidate relativ ușor (a se vedea considerentul 28).
(177)
Pe de altă parte, creditorii publici au adoptat măsuri executorii prin intermediul executorului judecătoresc, recuperând până la sfârșitul lui 2007 o sumă totală de 28,76 milioane PLN (a se vedea considerentul 41).
(178)
Prin urmare, Comisia concluzionează că între 1998 și 2007, PZL Hydral a reușit să obțină facilități comparabile din partea a doi creditori privați, Banca […] și Banca […], care se aflau chiar într-o situație mai bună față de societatea în cauză decât organismele publice colectoare.
(179)
Comisia a mai concluzionat că decizia creditorilor publici și privați de a nu iniția procedura de faliment împotriva PZL Hydral a fost justificată de perspectivele promițătoare de restabilire a viabilității activităților aeronautice și de apărare după achitarea datoriilor restante, conform strategiei elaborate în 1998 (a se vedea considerentul 54).
(180)
Prin urmare, neexecutarea între 1998 și 2007 de către organismele publice colectoare a sumelor care li se cuveneau nu conferă un avantaj PZL Hydral, deoarece autoritățile publice au acționat întocmai ca un creditor privat; în consecință, aceasta nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
VIII.3 Rambursarea datoriilor PZL Hydral către bugetul de stat (2007-2010)
(181)
După încetarea negocierilor de privatizare cu […], datoriile PZL Hydral față de principalii creditori privați ai acesteia, Banca […] și Banca […], au fost stinse.
(182)
Creanțele creditorilor privați au fost stinse în aprilie 2003 (Banca […]), respectiv în noiembrie 2006 (Banca […]). În ciuda calității garanțiilor lor, Banca […] a acceptat stingerea unor datorii în valoare de 51,6 milioane PLN ale PZL Hydral prin plata a 4 milioane PLN, iar Banca […] a acceptat stingerea unor datorii în valoare de 86,4 milioane PLN ale PZL Hydral prin plata a 11,5 milioane PLN ( a se vedea considerentele 31 și 33).
(183)
Organismele publice colectoare au încheiat un acord de plată cu ADI și PZL Hydral în 2007, care a fost inclus în plan în noiembrie 2007. Acest acord conținea patru elemente principale:
-
PZL Hydral va achita la termen toate noile impozite, taxe și contribuții;
-
PZL Hydral va achita în rate o parte din datoriile sale neachitate; plata sumei rămase urma a fi amânată până la vânzarea de către PZL Hydral a filialelor și activelor sale;
-
PZL Hydral va vinde toate filialele și activele și va utiliza veniturile pentru achitarea datoriilor restante;
-
activitățile aeronautice și de apărare ale PZL Hydral vor fi transferate către filiala PZL Wrocław, care va fi ulterior privatizată, iar veniturile din privatizare vor fi utilizate pentru rambursarea datoriilor către creditorii publici. Astfel, PZL Hydral rămâne fără activități, urmând a fi lichidată.
(184)
Având în vedere veniturile estimate din vânzările din perioada 2007-2010, planul prevedea recuperarea de către organismele publice colectoare a sumei de 120,8 milioane PLN (a se vedea considerentul 61). Retrospectiv, această estimare a fost corectă, suma stabilită în 2010 fiind de 122,3 milioane PLN (a se vedea considerentul 133).
(185)
Comisia observă că planul prevedea, de asemenea, două injecții de capital pentru PZL Hydral, destinate creșterii sumei disponibile pentru achitarea datoriilor anterioare. Includerea în plan a acestor injecții de capital trebuia autorizată în prealabil de Comisie; prin urmare, atunci când a fost încheiat acordul privind planul, creditorii publici au realizat că nu existau certitudini privind includerea acestor sume suplimentare în plan.
(186)
Comisia mai observă că planul nu include o decizie finală privind alocarea veniturilor între diferiții creditori publici. Această alocare trebuia să aibă loc după vânzarea filialelor și activelor, pe baza veniturilor reale obținute din vânzare, și având în vedere garanțiile diferiților creditori publici asupra acestor active.
(187)
În ceea ce privește comportamentul creditorilor publici în perioada 2007-2010, Comisia consideră că se impune evaluarea a două decizii separate ale acestora: mai întâi, decizia din 2007 de acceptare a planului, apoi decizia din 2010 de acceptare a plății finale indicate în tabelul 26 din prezenta decizie:
(188)
Conform jurisprudenței Curții, în astfel de situații, Comisia trebuie să aplice principiul creditorului privat, ceea ce înseamnă că, pentru a stabili dacă reducerea unora dintre datoriile unei firme aflate în dificultate față de un organism public constituie ajutor de stat, organismul respectiv trebuie comparat cu un creditor care urmărește recuperarea sumelor ce îi revin de la un debitor aflat în dificultate financiară (40).
(189)
Cu toate acestea, conform jurisprudenței, atunci când o societate care se confruntă cu o deteriorare semnificativă a situației sale financiare propune creditorilor săi un acord sau o serie de acorduri de reeșalonare a datoriei în vederea remedierii situației și evitării falimentului, orice creditor trebuie să adopte decizia având în vedere, pe de o parte, suma care i se oferă prin acordul propus și, pe de altă parte, suma pe care se așteaptă să o recupereze în cazul lichidării societății. Decizia sa este influențată de un număr de factori, cum ar fi deținerea de către creditor a unei creanțe garantate, preferențiale sau ordinare, natura și valoarea oricărei garanții deținute, evaluarea sa privind posibilitatea restabilirii viabilității societății și creșterea riscurilor de pierderi în caz contrar, și suma pe care o poate primi în caz de lichidare. De exemplu, dacă se dovedește că, în cazul lichidării unei societăți, valoarea obținută din activele sale nu permite decât acoperirea ipotecilor și a creanțelor preferențiale, creanțele ordinare nu vor avea nicio valoare. În aceste condiții, acceptarea de către un creditor ordinar a anulării unei părți importante a creanței sale nu constituie o pierdere reală (41).
(190)
Comisia observă că termenii acordului de plată încheiat cu organismele publice colectoare diferă față de cei ai acordului cu cele două bănci private.
(191)
În primul rând, băncile private au optat pentru o plată imediată, în timp ce autoritățile publice colectoare au acceptat să aștepte rezultatele vânzării activelor și filialelor PZL Hydral.
(192)
În al doilea rând, rata de recuperare preconizată de autoritățile publice colectoare depășește considerabil rata de recuperare a băncilor private: Banca […] a recuperat 7 %, Banca […] a recuperat 13 %, în timp ce autoritățile publice colectoare se așteaptă să recupereze 38,5 %, în condițiile în care veniturile obținute din vânzare erau de 122,3 milioane PLN.
(193)
Comisia trebuie să stabilească măsura în care decizia din 2007 a creditorilor publici de a accepta planul, al cărui caracter este diferit de acordul de plată încheiat de creditorii privați, putea fi luată și de un creditor privat, aplicând principiile de la considerentele 188 și 189 de mai sus.
(194)
În primul rând, Comisia remarcă faptul că creditorii publici dețineau doar garanții limitate, de calitate inferioară celor deținute de băncile private (a se vedea tabelele 16 și 20 de mai sus), aflându-se, în consecință, într-o poziție de negociere inferioară. Totodată, după încheierea acordului de plată cu creditorii privați, calitatea garanțiilor acestora a crescut semnificativ, încredințându-i încă o dată că, în cazul în care planul nu funcționa conform previziunilor, puteau obține o rată acceptabilă de recuperare de pe urma activelor.
(195)
În al doilea rând, Comisia observă că creditorii puteau preconiza, pe baza ipotezelor planului, că rata de recuperare putea fi substanțial mai ridicată decât în cazul creditorilor privați, care optaseră pentru o reglare rapidă.
(196)
În al treilea rând, Comisia observă că creditorii privați au obținut asigurări din partea PZL Hydral și PZL Wrocław conform cărora toate datoriile noi vor fi plătite la termen.
(197)
În al patrulea rând, Comisia observă că, în ceea ce privește datoriile restante, PZL Hydral a acceptat un calendar de rambursare care prevedea plata în rate a unei părți a datoriei, restul acesteia urmând a fi rambursat după ce veniturile din vânzarea activelor și a filialelor deveneau cunoscute. Aceste plăți constituiau o îmbunătățire substanțială în comparație cu recuperarea din anii anteriori adoptării planului: în 2008, primul an al planului, PZL Hydral a rambursat 54,6 milioane PLN, comparativ cu doar 9,5 milioane PLN în 2007 (a se vedea tabelul 21).
(198)
Comisia concluzionează că, având în vedere aceste garanții și asigurările primite din partea PZL Hydral, creditorii publici au acționat întocmai ca un creditor privat aflat într-o situație comparabilă.
(199)
Comisia mai observă că, după încetarea negocierilor cu […] și […] (a se vedea considerentul 94), realizarea efectivă a planului a durat mai mult decât se preconizase inițial. Comisia consideră că acesta a fost un risc inerent acceptării planului de către organismele publice colectoare.
(200)
Plata finală convenită între PZL Hydral și creditorii săi publici este descrisă la tabelul 26. După stabilirea prețului de vânzare pentru PZL Wrocław conform ofertei depuse de […], creditorii publici au acceptat ca plata finală să se efectueze din suma obținută în urma vânzării activelor PZL Hydral, fără injecții de capital, în conformitate cu principiul creditorului privat și având în vedere valoarea creanțelor și calitatea garanțiilor lor (a se vedea considerentul 96).
(201)
În consecință, Comisia trebuie să stabilească dacă, în eventualitatea unei vânzări fără injecții de capital, fiecare dintre creditorii publici este mai avantajat decât în cazul falimentului, și dacă vânzarea către […] reprezintă cel mai bun scenariu de vânzare pentru creditorii publici.
(202)
Toți creditorii publici vor recupera mai mult decât creditorii privați (a se vedea considerentul 134), cu excepția Ministerului de Finanțe, care nu deținea niciun fel de garanții și, în consecință, nu poate fi comparat cu creditorii privați care dețin garanții de prim rang (a se vedea considerentele 32 și 34).
(203)
De asemenea, trebuie observat că studiul Ernst&Young comandat de ADI a comparat sumele pe care fiecare creditor public le putea recupera în cazul falimentului și în cazul unei vânzări (care a avut loc în 2010) (a se vedea considerentul 137). Studiul concluzionează că fiecare creditor public este mai avantajat în cazul unei vânzări.
(204)
Comisia a evaluat critic studiul Ernst&Young pentru a stabili rezistența constatărilor sale la analiză și pentru a demonstra că, prin acceptarea acordului de plată, creditorii privați s-au comportat la fel ca un creditor privat aflat într-o situație comparabilă, având în vedere jurisprudența citată la considerentele 188 și 189 de mai sus.
(205)
În primul rând, Comisia observă că studiul Ernst&Young a utilizat ca metodologie jurisprudența relevantă a instanțelor europene pentru a evalua principiul creditorului privat și a luat în considerare statutul fiecărui creditor public, garanțiile pe care le deținea, rangul acestora și suma pe care o putea recupera în caz de lichidare.
(206)
Tabelul 26 din prezenta decizie demonstrează că, pe baza acestei evaluări, fiecare creditor public (Oficiul de Securitate Socială, Administrația Fiscală a Regiunii Silezia Inferioară, Administrația Fiscală Wrocław Psie Pole, Consiliul Local Wrocław, Fondul de stat pentru reabilitarea persoanelor cu handicap, Oficiul Regional din Silezia Inferioară și Ministerul de Finanțe) este mai avantajat în cazul vânzării tuturor activelor PZL Hydral, fiecare recuperând un procent mai mare din datoriile restante, decât în scenariul unui faliment urmat de lichidare, având în vedere rangul și garanțiile fiecăruia dintre creditorii publici (a se vedea considerentul 134).
(207)
În continuare, Comisia a verificat caracterul plauzibil al scenariului falimentului dezvoltat de Ernst&Young. Evaluarea pleacă de la premisa că valoarea PZL Hydral este zero, deoarece datoriile sale depășesc cu mult valoarea activelor și filialelor sale. Prin urmare, orice creditor aflat într-un scenariu de faliment va putea recupera doar partea din datorii care a fost garantată, în măsura în care rangul acesteia îi permite să beneficieze de valoarea de lichidare a activelor garantate.
(208)
Tabelele 16-20 prezintă garanțiile pentru fiecare creditor public. La considerentul 131 este prezentată măsura în care fiecare creditor public își va recupera creanța prin garanțiile pe care le deține, în funcție de rangul acestora, în cazul în care PZL Hydral este declarată falită. Pentru a estima valoarea proprietăților imobiliare în cazul unei vânzări de urgență, Ernst&Young a luat în considerare valoarea reală actuală a activelor care aparțin societății, în conformitate cu considerentul 30 și Standardul Internațional de Contabilitate (IAS) nr. 16 privind imobilizările corporale (42). Comisia observă că utilizarea acestui IAS este obligatorie în UE, reprezentând, așadar, o premisă adecvată pentru evaluarea valorii de lichidare. Comisia consideră că reducerea cu 50 % a valorii de faliment a acestor active în caz de vânzare de urgență este întemeiată, având în vedere că aceste active vor fi vândute separat, că nu va fi posibilă aplicarea principiului continuității activității ca urmare a scăderii cererii de active industriale în contextul crizei economice, și că această valoare depășește venitul mediu realizat din vânzarea activelor în caz de faliment, care în Polonia reprezintă 26,86 % din valoarea lor reală.
(209)
Comisia concluzionează că fiecare creditor public este mai avantajat în cazul scenariului vânzării către […] decât în cel al falimentului.
(210)
Rămâne de stabilit dacă oferta din partea […] este cea mai bună ofertă la care se puteau aștepta creditorii publici. Comisia observă că, în prima jumătate a lui 2009, atunci când a devenit clar că termenii ofertei […] nu fuseseră îndepliniți, […] era singurul cumpărător interesat de achiziționarea acțiunilor PZL Wrocław. În ciuda publicării unei invitații de exprimare a interesului și a căutării active de posibili investitori începând din mai 2008 (a se vedea considerentul 90 și cele care îi urmează), nu s-au mai prezentat alți investitori. Prin urmare, creditorii publici nu aveau motive întemeiate să considere că un alt investitor va oferi un preț mai avantajos în viitor.
(211)
Pe această bază, Comisia consideră că, prin acceptarea în 2010 a structurii de plată prezentate la tabelul 26, creditorii publici s-au comportat asemenea unui creditor privat care urmărește recuperarea sumelor care îi revin de la un debitor aflat în dificultate financiară. Prin urmare, creditorii publici nu au conferit un avantaj societății PZL Hydral. În consecință, plata datoriilor restante sub forma unei anulări parțiale a datoriilor la bugetul statului, în conformitate cu studiul Ernst&Young, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
VIII.4 Măsuri privind PZL Wrocław
(212)
Comisia trebuie să stabilească dacă împrumutul din 2007 a conferit un avantaj societății PZL Wrocław. În acest scop, Comisia trebuie să stabilească dacă un investitor privat (principiul investitorului în economia de piață) ar fi încheiat tranzacția în cauză în aceeași termeni, sau, în caz contrar, în ce condiții ar fi făcut acest lucru (43).
(213)
Comisia observă că, pentru a stabili dacă un împrumut acordat de un organism de stat care este deja acționar al societății respectă principiul investitorului în economia de piață, investiția sa trebuie să fie comparată cu investițiile realizate de un holding privat sau un grup privat de întreprinderi care urmărește o politică structurală și perspective pe termen mai lung (44).
(214)
Comisia consideră că ADI nu este un creditor extern care investește pentru a obține profituri pe baza rentabilității investiției sale sub forma unei dobânzi, ci un acționar care deține peste 90 % dintre acțiunile PZL Hydral și 100 % dintre acțiunile PZL Wrocław. Prin urmare, trebuie să se stabilească dacă, în aceleași circumstanțe, un investitor privat ar fi acordat împrumutul din 2007.
(215)
În ceea ce privește împrumutul din 2007 către PZL Wrocław, Comisia observă mai întâi că a fost acordat PZL Wrocław, o societate viabilă din punct de vedere financiar la momentul respectiv, fără dificultăți financiare în sensul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare (a se vedea considerentele 47 și 48). În schimb, aceasta era o societate nouă, fără datorii, care primise deja un număr important de comenzi, în special sub formă de contracte cu Ministerul Apărării din Polonia, cu care avea o lungă relație de afaceri.
(216)
Comisia observă că ADI a anticipat garantarea unei rentabilități a investiției sale prin intermediul unui schimb datorie - capital propriu în proporție de […]% și prin vânzarea ulterioară a acestei participații în PZL Wrocław unui investitor privat (pentru o sumă estimată la […]), conform prevederilor planului.
(217)
ADI a luat în considerare negocierile în curs cu […] (a se vedea considerentul 74).
(218)
Pentru a se stabili dacă ADI a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat, trebuie să se determine prețul de vânzare care putea fi primit de ADI pentru participația sa, nivelul de risc și proporționalitatea rentabilității investiției ca urmare a vânzării cu riscul asumat de ADI.
(219)
Anterior acordării împrumutului, ADI comandase unui expert independent un studiu în vederea stabilirii valorii PZL Wrocław după separarea sa de PZL Hydral (a se vedea considerentul 66).
(220)
Comisia a evaluat critic acest studiu și a concluzionat că era justificat un preț de vânzare de cel puțin […] (a se vedea considerentul 71 și următoarele). Prin vânzarea a aproximativ […]% din acțiuni, ADI putea obține o rentabilitate considerabilă de cel puțin 48,5 milioane PLN în situația unei tranzacții reușite.
(221)
Comisia recunoaște că orice privatizare comportă întotdeauna riscuri considerabile. În cazul de față, prima încercare deja eșuase. În același timp, Comisia observă că perspectivele generale ale unei societăți poloneze din sectorul aviatic și de apărare erau relativ stabile, având în vedere misiunile armatei poloneze în străinătate și angajamentele Poloniei către NATO privind capacitățile sale de apărare. În plus, având în vedere necesitatea deținerii unor autorizații speciale, obstacolele în calea accesului în segmentul relevant de piață sunt ridicate, ceea ce, în schimb, crește atractivitatea jucătorilor existenți.
(222)
Comisia mai observă că rentabilitatea preconizată a investiției a fost suficient de importantă pentru a justifica un risc relativ ridicat, și că, pe lângă aceasta, ADI obținuse garanții sub forma unei garanții înregistrate asupra utilajelor în valoare de 5,5 milioane PLN și a unei garanții ordinare asupra a […]% din acțiuni (a se vedea considerentul 65).
(223)
Pe această bază, Comisia constată că împrumutul din 2007 a fost acordat cu respectarea principiului investitorului privat și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(224)
Comisia trebuie să stabilească dacă împrumutul din 2008 a conferit un avantaj societății PZL Wrocław. În acest scop, Comisia va aplica principiul investitorului privat, astfel cum se menționează în considerentele 212-214 și din motivele explicate în aceste considerente.
(225)
În ceea ce privește împrumutul din 2008 către PZL Wrocław, Comisia observă mai întâi că a fost acordat PZL Wrocław, o societate viabilă din punct de vedere financiar la momentul respectiv, fără dificultăți financiare în sensul liniilor directoare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare. În schimb, aceasta era o societate nouă, fără datorii, care primise deja un număr important de comenzi, în special sub formă de contracte în valoare de […] cu Ministerul Apărării (a se vedea considerentul 48). Comisia consideră că acest împrumut a fost acordat în scopul prelucrării numărului tot mai mare de comenzi din partea Ministerului Apărării. În plus, în 2008, societatea a obținut finanțare privată sub forma unui leasing operațional (a se vedea considerentul 87).
(226)
Comisia observă că ADI a acordat împrumutul din 2008 cu puțin timp înainte de sfârșitul negocierilor cu […] pentru vânzarea PZL Wrocław (a se vedea considerent 74), pentru a furniza un împrumut-punte pentru perioada anterioară încheierii acordului, când PZL Wrocław a fost nevoită să își extindă capacitățile cu rapiditate pentru a putea gestiona numărul ridicat de comenzi ale Ministerului Apărării. Prin urmare, principalul motiv al ADI pentru acordarea împrumutului a fost acela de a garanta că societatea poate profita de oportunitățile de afaceri înainte de încheierea acordului cu […] și că acesta va fi încheiat rapid.
(227)
Comisia observă că împrumutul este limitat la 4 milioane PLN, suma de achiziționare a activelor necesare pentru satisfacerea cererii suplimentare din partea Ministerului Apărării.
(228)
În plus, Comisia observă că împrumutul a fost asigurat printr-o garanție înregistrată asupra utilajelor în valoare de 2,8 milioane PLN și o garanție ordinară asupra sumelor de încasat din contracte comerciale în valoare de 5,2 milioane PLN, și că avea o dobândă variabilă identică cu rata de referință aplicabilă publicată de Comisie (a se vedea considerentul 83). Cu toate acestea, înainte de a acorda împrumutul din 2008, ADI a examinat situația financiară a PZL Wrocław, constatând că societatea era profitabilă. Pe această bază, ADI se poate aștepta ca PZL Wrocław să genereze un flux de numerar suficient pentru a rambursa împrumutul și pentru a-i permite să obțină un randament din investiția sa.
(229)
Comisia observă că acordarea de către un acționar majoritar care urmează să vândă o societate a unui mic împrumut-punte reprezintă un comportament comercial normal, dacă împrumutul este necesar pentru a valorifica oportunități de afaceri și a permite o vânzare în bune condiții. Comisia este de părere că împrumutul din 2008 care, în plus, era garantat corespunzător și practica o dobândă la rata de referință, a fost acordat de ADI conform acestui raționament.
(230)
Pe această bază, Comisia constată că împrumutul din 2008 a fost acordat cu respectarea principiului investitorului în economia de piață și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(231)
Prin acceptarea mai întâi a schimbului datorie - capital propriu și apoi a transferului tuturor veniturilor realizate din vânzarea capitalului către PZL Hydral pentru a-i permite să își achite datoriile restante față de organismele publice, astfel cum se prevedea în plan, ADI a renunțat la datorii de 17,2 milioane PLN, recuperând numai [ 1 053 196,36 PLN].
(232)
Este necesar să se stabilească măsura în care schimbul datorie - propriu implică acordarea de către ADI a unui avantaj pentru PZL Wrocław. În acest scop, Comisia trebuie să stabilească dacă, în efectuarea acestei tranzacții, ADI a respectat principiul creditorului privat definit în considerentele 188 și 189.
(233)
Comisia observă în primul rând că oferta […] din 2009 […] era cu […] mai redusă decât oferta […] din 2008. Comisia consideră că această diferență reflectă deteriorarea situației PZL Wrocław, care în 2008 era profitabilă și avea perspective bune, însă în 2009 a început să prezinte dificultăți, în principal ca urmare a scăderii semnificative a numărului de comenzi din partea Ministerului Apărării.
(234)
Comisia mai observă că ADI nu se aștepta să găsească un alt cumpărător în afară de […] pentru acțiunile pe care le obținuse de la PZL Wrocław prin schimbul datorie - capital propriu (a se vedea considerentul 210). Pentru a garanta succesul tranzacției, ADI trebuia să se asigure că putea achita datoriile față de creditorii publici care dețineau ipoteci pe activele PZL Wrocław, deoarece, în caz contrar, nu ar fi fost în măsură să onoreze angajamentul privind transferul tuturor activelor negajate.
(235)
În plus, dacă vânzarea PZL Wrocław - evenimentul pe care se baza reeșalonarea datoriilor la bugetul de stat prin rambursări parțiale - nu avea loc, autoritățile fiscale urmau să își execute creanțele în conformitate cu Codul Fiscal (a se vedea considerentul 144). În plus, având în vedere situația financiară a PZL Wrocław, neîncheierea contractului de vânzare ar duce la falimentul PZL Wrocław (a se vedea considerentul 52).
(236)
Prin urmare, Comisia concluzionează că singura alternativă la acceptarea renunțării de facto la datoriile de 17,2 milioane PLN era inițierea procedurii de lichidare a PZL Wrocław și a PZL Hydral.
(237)
Completarea studiului Ernst&Young a evaluat aceste două scenarii. Comisia a evaluat critic studiul Ernst&Young pentru a stabili rezistența constatărilor sale la analiză și pentru a demonstra că, prin acceptarea acordului de plată, ADI s-a comportat ca un creditor privat aflat într-o situație comparabilă, având în vedere jurisprudența citată la considerentele 188 și 189 de mai sus.
(238)
Studiul concluzionează că, în cazul falimentului, creditorii ordinari nu vor recupera nimic, deoarece multe dintre active sunt grevate de garanții și ipoteci și, în plus, autoritățile fiscale își vor putea executa creanțele pe care le dețin la PZL Wrocław (a se vedea considerentele 143 și următoarele). Comisia a confirmat aceste informații prin examinarea rapoartelor financiare ale PZL Wrocław și analizarea aplicării legislației poloneze, ajungând la concluzia că evaluarea Ernst&Young este justificată.
(239)
Prin urmare, Comisia consideră că valoarea garanției ordinare asupra creanțelor, care asigură împrumutul din 2008, nu are valoare într-un scenariu de lichidare. În plus, garanția asupra a […]% din acțiuni nu are valoare în cazul unei lichidări, deoarece valoarea acțiunilor propriu-zise este zero.
(240)
Prin urmare, pentru a stabili sumele pe care ADI le-ar obține într-un scenariu de lichidare, este necesar să se estimeze profiturile pe care le poate realiza din vânzarea bunurilor asupra cărora deține garanții înregistrate.
(241)
Completarea studiului Ernst&Young mai observă că utilajele luate în gaj de ADI pentru împrumutul din 2007 aveau o valoare contabilă de 5,5 milioane PLN în 2007, în timp ce utilajele luate în gaj pentru împrumutul din 2008 aveau o valoare contabilă de 2,8 milioane PLN în 2008.
(242)
În completarea studiului Ernst&Young, valoarea de lichidare a garanțiilor înregistrate în favoarea ADI era evaluată pe baza valorii contabile a activelor din rapoartele financiare auditate ale PZL Wrocław (a se vedea considerentele 151 și 152) la 31 ianuarie 2010, și anume 2,1 milioane PLN.
(243)
Comisia consideră că valoarea contabilă a activelor fixe necorporale (utilizate ca garanție pentru împrumuturile din 2007 și 2008), astfel cum a fost introdusă în raportul financiar auditat, reprezintă o premisă adecvată pentru evaluarea valorii lor de lichidare. Comisia observă mai întâi că diferența importantă dintre valoarea contabilă și valoarea netă a activelor identificată de studiul de evaluare a PZL Wrocław din 2008 se datora creșterii semnificative a valorii proprietăților imobiliare. Valoarea utilajelor nu a fost corectată. În al doilea rând, Comisia observă că, având în vedere perioada scurtă de timp între stabilirea garanției și evaluare, nu există alte indicii conform cărora valoarea contabilă nu reflectă valoarea utilajelor estimată convențional.
(244)
Completarea studiului Ernst&Young afirmă că, în cazul lichidării, aceste active trebuie vândute de urgență la o valoare redusă cu 50 %, aceasta fiind, prin urmare, estimată la 1 053 196,36 PLN. Comisia recunoaște că unele active, precum utilajele, care sunt oferite spre vânzare în contextul lichidării sunt vândute, de obicei, sub valoarea contabilă.
(245)
Comisia consideră că reducerea de 50 % este justificată de motivele prezentate de Ernst&Young și descrise la considerentul 147 de mai sus și, în special, că valoarea lor ipotetică în caz de faliment a fost evaluată printr-o metodologie care poate fi considerată adecvată în scopul determinării valorii recuperabile a creanțelor de la debitori amenințați de faliment, având în vedere tipul specific de utilaje care urmează a fi vândute și posibilitatea vânzării către un anumit client (Ministerul Apărării), care își reduce cheltuielile în lumina necesității adaptării scăderii veniturilor din taxe ca urmare a crizei economice.
(246)
Prin urmare, Comisia concluzionează că, pe baza informațiilor de care dispunea la momentul adoptării prezentei decizii, valoarea de faliment a împrumuturilor neachitate ale ADI era de 1 053 196,36 PLN.
(247)
În scenariul vânzării, valoarea împrumuturilor neachitate ale ADI era mai mare, deoarece […] oferise ADI suma de [ 1 053 196,36 PLN].
(248)
Comisia concluzionează că un creditor privat aflat în situația ADI ar fi acceptat să renunțe la 17,2 milioane PLN, deoarece nu avea nicio posibilitate de a recupera o parte mai mare din creanțele sale în cadrul procedurii de faliment. Prin urmare, având în vedere cele de mai sus, Comisia se declară mulțumită de comportamentul ADI în ceea ce privește schimbul datorie-capital propriu din 2010 care respectă principiul investitorului privat, precum și de faptul că respectiva conversie nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
IX. CONCLUZIE
(249)
Comisia observă că investigarea oficială a injecțiilor de capital în valoare de 113 milioane PLN care au fost notificate, dar ulterior retrase de autoritățile poloneze nu mai este justificată în temeiul articolului 8 din regulamentul de procedură.
(250)
În ceea ce privește neexecutarea datoriilor către creditorii publici și eventuala lor achitare, Comisia constată că creditorii publici au acționat în conformitate cu principiul creditorului privat. În consecință, comportamentul acestora nu implică ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.
(251)
Comisia constată că schimbul parțial datorie - capital propriu prevăzută de Agenția pentru Dezvoltare Industrială în cadrul planului modificat nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, deoarece respectă principiul creditorului privat. De asemenea, Comisia consideră că împrumuturile din 2007 și 2008 acordate PZL Wrocław nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE deoarece respectă principiul investitorului privat,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
Comisia a hotărât închiderea procedurii oficiale de investigare prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește injecțiile de capital în valoare de 113 milioane PLN, având în vedere că Polonia și-a retras notificarea și că nu va continua acest proiect de ajutor.
Articolul 2
1. Neexecutarea parțială din perioada 1998-2007 a creanțelor deținute de autoritățile publice poloneze la PZL Hydral și achitarea acestor datorii în perioada 2007-2010 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
2. Împrumuturile acordate de ADI către PZL Wrocław în 2007 (12,5 milioane PLN) și 2008 (4 milioane PLN) nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
3. Anularea parțială ulterioară a acestor împrumuturi pentru suma de 17,2 milioane PLN, efectuată sub forma unui schimb datorie-capital propriu, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Republicii Polone.
Adoptată la Bruxelles, 4 august 2010.