PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 464/2011 AL CONSILIULUI
din 11 mai 2011
de impunere a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii aplicate importurilor de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Prin Regulamentul (UE) nr. 1036/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), Comisia a instituit o taxă antidumping provizorie privind importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina.
(2)
Procedura a fost inițiată ca urmare a unei plângeri depuse la 4 ianuarie 2010 de către societățile Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. și Zeolite Mira Srl Unipersonale (denumite în continuare „reclamanții”), reprezentând o proporție importantă, în acest caz peste 25 % din producția totală de pudră de zeolit A din Uniune. Reclamația conținea dovezi ale dumpingului și prejudiciului material rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
2. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(3)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii („comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate.
(4)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.
(5)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2009 și 31 decembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
(6)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de pudră de zeolit A originară din Bosnia și Herțegovina și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări.
(7)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
3. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(8)
În absența altor observații în acest sens, se confirmă definitiv considerentele 12-15 din regulamentul provizoriu.
(9)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează în mod definitiv că toate tipurile de pudră de zeolit A, astfel cum au fost definite mai sus, sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
4. EȘANTIONAREA
(10)
Grupul de producători-exportatori bosniaci („Birac”) a revenit la afirmația sa făcută în stadiul provizoriu al anchetei, aceea că un producător din Uniune neinclus în eșantion (Silkem d.o.o. sau „Silkem”) ar fi trebuit să fie inclus în totalitate în răspunsurile la chestionar ale unui producător din Uniune inclus în eșantion (MAL Magyar Aluminium sau „MAL”), deoarece există o legătură între aceste două societăți. S-a afirmat că, dacă această omisiune ar fi acceptată, ar duce la discriminare între producătorii și exportatorii din Uniune, deoarece în cazurile în care există producători-exportatori afiliați, iar aceștia se află în țări supuse unor anchete antidumping, toți aceștia sunt obligați să răspundă la chestionare. Birac a declarat, de asemenea, că, atât MAL cât și Silkem ar trebui să fie declarați ca nefiind cooperanți.
(11)
Argumentele respective nu pot fi acceptate. Pentru motivele expuse în considerentul 19 din regulamentul provizoriu, atât MAL cât și Silkem au cooperat pe deplin în cadrul anchetei. Se reamintește faptul că Silkem a furnizat informații ca răspuns la formularul de eșantionare, precum și că Silkem a fost luată în considerare în cadrul indicatorilor de macrodate. Cu toate acestea, societatea nu a fost inclusă în lista de societăți eșantionate, din cauza dimensiunii sale reduse. Prin urmare, Silkem nu a trebuit să prezinte așa-numitele microdate și, a fortiori, acestea nu au fost verificate. În plus, deoarece vânzările lor de produs vizat sunt relativ mici în comparație cu cele ale societății MAL, nu există indicații care să confirme că includerea datelor provenite de la Silkem în cele prezentate de MAL ar fi făcut ca datele finale să fie diferite.
(12)
În plus, declarația potrivit căreia ar fi existat discriminare între producătorii-exportatori și producătorii din Uniune este, în mod clar, nefondată, deoarece situațiile sunt diferite. Pe de o parte, ancheta privind existența dumpingului este efectuată la nivelul societății, iar pentru aceasta, serviciile Comisiei trebuie să calculeze o marjă de dumping specifică pentru fiecare societate. În plus, un grup de producători-exportatori trebuie să fie examinat în totalitate, deoarece, în caz contrar există riscul ca exporturile să fie canalizate prin partea din grup cu cel mai scăzut nivel de taxe. Pe de altă parte, anchetarea prejudiciului are ca scop examinarea existenței sau a absenței prejudiciului material pentru industria din Uniune ca întreg. În acest caz, producătorii din Uniune eșantionați în cadrul acestei anchete au fost considerați ca reprezentativi pentru întreaga producție a Uniunii în legătură cu anumiți indicatori de prejudiciu (microindicatori). Prin urmare, această afirmație se respinge.
(13)
Birac a afirmat, de asemenea, că o societate minieră din Bosnia, care are legături cu MAL, care furnizează o prematerie primă (bauxită) acestui producător din Uniune, ar fi trebuit, de asemenea, să coopereze în cadrul anchetei. În această privință, se remarcă faptul că societatea minieră a fost inclusă în răspunsul la chestionar al MAL. De asemenea, costurile asociate cu obținerea bauxitei și transfomarea sa în trihidrat de aluminiu au fost raportate integral în cadrul costurilor de producție ale MAL. Prin urmare, grupul MAL s-a conformat pe deplin cerințelor de raportare stabilite de serviciile Comisiei. Așadar, această afirmație se respinge.
(14)
În absența altor observații în acest sens, se confirmă definitiv considerentele 16-20 din regulamentul provizoriu.
5. DUMPINGUL
5.1. Valoarea normală
(15)
Se reamintește faptul că, în absența unor vânzări interne reprezentative, valoarea normală a fost calculată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(16)
Pentru a determina valoarea normală în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, costurile de desfacere, cheltuielile administrative și alte cheltuieli generale suportate și profitul mediu ponderat realizat de fiecare dintre producătorii-exportatori cooperanți din vânzările pe piața internă ale unui produs similar, în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în decursul perioadei de anchetă, au fost adăugate la costurile lor medii de fabricație în decursul perioadei de anchetă. Deoarece nu există tipuri separate de produse vizate sau de produse similare, s-a utilizat o medie ponderată a profitului. După caz, costurile de producție și cheltuielile administrative, de vânzare și alte cheltuieli generale au fost ajustate înainte de a fi folosite în cadrul unor operațiuni comerciale normale și pentru a determina valoarea normală.
(17)
Ulterior prezentării concluziilor provizorii, Birac a formulat observații cu privire la determinarea marjei de profit utilizate pentru calcularea valorii normale. Potrivit Birac, metodologia aplicată încalcă dispozițiile articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, deoarece, în acest caz, a fost utilizat rezultatul utilizării marjei de profit pentru vânzările interne nereprezentative. Birac a afirmat că o asemenea abordare incoerentă nu ar fi putut constitui intenția articolului 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. Birac consideră, de asemenea, că marja de profit utilizată este nerezonabilă și disproporționată, în special în comparație cu profitul-țintă utilizat pentru subcotarea prețurilor de referință.
(18)
În plus, Birac a declarat că vânzările interne, datorită naturii lor, nu ar trebui luate în considerare, având loc în cadrul unor operațiuni comerciale normale și, prin urmare, nu ar trebui să fie utilizate pentru stabilirea valorii normale.
(19)
În ceea ce privește prima declarație, se remarcă faptul că metoda aplicată este în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază și cu jurisprudența rezultată din hotărârile OMC, potrivit cărora, la calcularea valorii normale, trebuie utilizat profitul din vânzările interne în cadrul unor operațiuni comerciale normale, chiar dacă aceste vânzări nu au fost reprezentative. În acest caz particular, se remarcă faptul că, deoarece toate vânzările interne au fost profitabile, calcularea valorii normale a avut, într-adevăr, același rezultat ca în cazul în care valoarea normală s-ar fi bazat pe prețurile din vânzările interne. Ar trebui remarcat, în primul rând, faptul că datele privind profitul și cheltuielile administrative, de vânzare și alte cheltuieli generale s-au bazat pe vânzările interne proprii ale societății, care au fost considerare a fi operațiuni comerciale normale. În continuare, se remarcă faptul că natura rezonabilă nu poate fi măsurată în comparație cu profitul-țintă pentru subcotarea prețurilor de referință, deoarece acest preț reflectă situația pe piața UE în absența importurilor supuse dumpingului și, prin urmare, nu poate constitui un indicator adecvat pentru determinarea profitului care va fi utilizat în contextul calculării valorii normale. Prin urmare, afirmația ar trebui respinsă.
(20)
În ceea ce privește afirmația potrivit căreia vânzările interne nu ar fi trebuit considerate ca având loc în cadrul unor operațiuni comerciale normale, ancheta a stabilit că datele și probele prezentate de Birac constituie o bază fiabilă pentru determinarea valorii normale. Prin urmare, această afirmație nu a fost considerată justificată și, în consecință, a fost respinsă.
(21)
În lipsa oricăror observații privind determinarea valorii normale, se confirmă metoda descrisă la considerentele 21-26 din regulamentul provizoriu.
5.2. Prețul la export
(22)
În lipsa oricăror observații cu privire la prețul de export, se confirmă considerentele 27 și 28 din regulamentul provizoriu.
5.3. Comparația
(23)
În lipsa oricăror observații cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul 29 din regulamentul provizoriu.
5.4. Marja de dumping
(24)
În lipsa altor observații privind determinarea marjei de dumping, care ar aduce modificări concluziilor provizorii, se confirmă considerentele 30-32 din regulamentul provizoriu.
6. PREJUDICIUL
(25)
Au fost primite observații în legătură cu concluziile privind prejudiciul din partea anumitor producători din UE, a doi utilizatori din UE, precum și din partea singurului producător-exportator bosniac.
(26)
În măsura în care argumentele au fost deja abordate în regulamentul provizoriu, acestea nu vor fi reluate în prezentul regulament.
6.1. Observații generale
(27)
Considerentele 45 și 68 din regulamentul provizoriu stipulează clar că, în cadrul acestei anchete, expresia „industria Uniunii” cuprinde toți producătorii din Uniune. În plus, factorii prejudiciabili pe care se bazează concluziile privind prejudiciul se bazează, la rândul lor, pe date privind industria Uniunii. Când se utilizează date privind industria Uniunii, secțiunea 5.4 din regulamentul provizoriu face referire la aceasta sub denumirea de „macrodate”. Cu toate acestea, atunci când nu sunt valabile informații pentru întreaga industrie a Uniunii, s-au utilizat date provenind de la eșantionul reprezentativ de producători din Uniune. Nu au fost primite observații în legătură cu aceste chestiuni, iar concluziile provizorii au fost confirmate definitiv.
(28)
Cu toate acestea, în considerentul 34 din regulamentul provizoriu există un enunț eronat. Acest considerent ar fi trebuit să menționeze „Toți producătorii din Uniune constituie industria din Uniune, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare «industria din Uniune»”.
(29)
În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 52-56 din regulamentul provizoriu.
6.2. Consumul Uniunii
(30)
În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 35-38 din regulamentul provizoriu.
6.3. Importurile provenite din țara în cauză
(31)
În absența oricăror observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 39-43 din regulamentul provizoriu.
6.4. Situația industriei din Uniune
6.4.1. Indicatori de prejudiciu
(32)
În octombrie 2010, a avut loc un incident industrial la locația unuia dintre producătorii din Uniune, MAL. Cu toate acestea, cifrele prezentate de societate arată faptul că livrările de produs vizat și-au revenit până în luna ianuarie 2011. Prin urmare, a fost clar că acest incident nu a provocat probleme grave de aprovizionare pe piața UE.
(33)
Birac a declarat că, deoarece societatea minieră bosniacă menționată mai sus afiliată MAL a înregistrat profituri pe parcursul perioadei de anchetă, Comisia ar trebui să ajusteze costurile de producție și profitul MAL la calcularea indicatorilor economici deoarece profitul MAL s-ar fi redus ca urmare a profiturilor mari realizate de societatea minieră afiliată din Bosnia și Herțegovina.
(34)
În legătură cu afirmația de mai sus, se remarcă faptul că achiziționarea de bauxită de la societatea afiliată a avut loc în condiții de concurență. Această problemă a fost abordată în timpul verificării la fața locului. Deoarece MAL a cumpărat bauxită atât de la societăți cu care era afiliată, cât și de la societăți cu care nu era afiliată pe durata PA la prețuri medii aproximativ similare, Comisia este satisfăcută de faptul că aceste achiziții s-au efectuat în condiții de concurență și, prin urmare, nu sunt necesare ajustări ale tendinței de profitabilitate a MAL care a fost utilizată la calcularea tendinței prezentate în considerentul 52 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(35)
Birac a declarat, de asemenea, că, întrucât a obținut anumite materii prime direct de la uzina sa de producere a aluminei, a avut avantaje semnificative față de majoritatea producătorilor din Uniune și aceasta ar trebui să se reflecte în calcularea marjelor de prejudiciu. Acest argument nu poate fi acceptat. Dacă o societate are un avantaj competitiv, aceasta ar trebui, în mod normal să se reflecte în calcularea marjelor antidumping, în ceea ce privește existența unor costuri mai scăzute și, prin urmare o valoare normală mai scăzută. Acest tip de avantaj competitiv nu are, din punct de vedere conceptual, nicio legătură cu marja de prejudiciu. Societatea examinează dacă o taxă antidumping scăzută ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(36)
Utilizatorii din Uniune au afirmat că evoluția pozitivă a anumitor factori prejudiciabili a fost ignorată în cadrul evaluării provizorii a Comisiei (profitabilitate, flux de lichidități și rentabilitatea investiției), declarând că ar trebui analizați toți factorii. Cu toate acestea, aceste evoluții pozitive sunt analizate în totalitate în evaluarea prejudiciului. Acestea au fost avute în vedere, dar nu au fost considerate decisive în acest caz, din motivele enunțate la considerentele 52-60 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(37)
În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 44-64 din regulamentul provizoriu.
6.5. Concluzie privind prejudiciul
(38)
În mod corespunzător și în absența altor observații în acest sens, se confirmă prin prezenta concluziile din considerentele 65-69 din regulamentul provizoriu.
7. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(39)
Unul dintre utilizatorii care au cooperat a afirmat că legătura de cauzalitate este viciată, deoarece Comisia a declarat că este vizibilă o ameliorare temporară în cazul anumitor factori prejudiciabili pentru PA (2009). Utilizatorul respectiv nu a fost de acord cu evaluarea făcută de Comisie potrivit căreia profitabilitatea mai ridicată în 2009 în comparație cu 2008 este rezultatul unor evoluții temporare pe termen scurt care nu s-au repetat în 2010.
(40)
În legătură cu cele de mai sus, se remarcă faptul că afirmațiile părții sunt simple declarații, nesusținute de vreo probă nouă. În schimb, poziția Comisiei este susținută prin informații prezentate de producătorii din Uniune pe durata perioadei de anchetă, atât în timpul etapei provizorii, cât și în timpul celei definitive. Informațiile prezentate înaintea vizitelor de verificare au fost, de asemenea, verificate la fața locului. Deteriorarea prezisă de Comisie a marjelor de profit după PA este, de asemenea, confirmată de datele furnizate de către doi producători din Uniune pentru întregul an 2010. Prin urmare, această afirmație se respinge.
(41)
Birac a contestat concluziile provizorii privind impactul importurilor din țări terțe. Cu toate acestea, concluzia Comisiei în temeiul regulamentului provizoriu (considerentul 77) a fost că Birac este singurul exportator important pe piața UE. Practic, nu au existat importuri din alte surse. Birac nu a prezentat noi probe în acest sens, iar afirmația sa este, prin urmare, respinsă.
(42)
Un utilizator care a cooperat a contestat concluzia din cadrul regulamentului provizoriu în ceea ce privește reducerea consumului și a prezentat ancheta antidumping privind tuburile catodice pentru televizoare color ca reprezentând un precedent în cazul reducerii cererii (3). S-a afirmat că, în ancheta respectivă, o reducere a cererii a dus la închiderea procedurii. Cu toate acestea, nu există o paralelă între cazul tuburilor catodice pentru televizoare color și prezenta anchetă. În primul caz, consumul a scăzut drastic deoarece produsul vizat a fost înlocuit cu alte produse. Prin contrast, reducerea consumului este foarte moderată în cazul anchetat în prezent, (7 % - astfel cum se menționează în considerentele 37 și 38 din regulamentul provizoriu). În această privință, se remarcă, de asemenea, faptul că evoluția consumului a fost detaliată în considerentele 78-80 din regulamentul provizoriu, dar utilizatorul în cauză care a cooperat nu a fost în măsură să prezinte nicio probă care să contrazică concluziile Comisiei. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.
(43)
Având în vedere cele de mai sus, se confirmă prin prezenta concluziile din considerentele 70-92 din regulamentul provizoriu, adică faptul că prejudiciul material adus industriei Uniunii a fost cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping.
8. INTERESUL UNIUNII
(44)
Un utilizator care a cooperat a afirmat că, în considerentul 104 din regulamentul provizoriu, Comisia a prezentat informații înșelătoare privind importanța costurilor zeolitului în cadrul costurilor totale. S-a afirmat, în special, că costurile zeolitului reprezintă mai mult de 5 % din costurile totale, astfel cum se menționează în considerentul respectiv. În această privință se remarcă faptul că această parte nu a prezentat date noi pentru a-și susține afirmația, în condițiile în care concluziile Comisiei s-au bazat pe informații verificate provenind de la utilizatori care au cooperat. Se remarcă faptul că noțiunea de „costuri totale”, utilizată în considerentul 104 din regulamentul provizoriu, include toate costurile de producție plus cheltuielile administrative, de vânzare și alte cheltuieli generale. În plus, enunțul „mai puțin de 5 %” reprezintă o medie care se referă la detergenți pentru textile și la agenți de dedurizare a apei, combinați. În ultimul rând, ar trebui să se clarifice faptul că costurile zeolitului pentru agenții de dedurizare a apei sunt mai mari decât cele ale zeolitului utilizat pentru detergenții pentru textile, însă, de departe, cea mai importantă utilizare este cea pentru detergenții pentru textile. Într-adevăr, în legătură cu acest utilizator care a cooperat, agenții pentru dedurizarea apei reprezentau o mică parte a cifrei de afaceri pentru produsele din aval pentru care se utiliza zeolit. Prin urmare, această afirmație se respinge.
(45)
Un utilizator care a cooperat a contestat concluzia din considerentul 102 din regulamentul provizoriu, potrivit căreia China reprezintă o sursă alternativă de aprovizionare. Ținând cont de observațiile făcute, Comisia acceptă faptul că, deși unele mărfuri originare din China au intrat pe piața UE în timpul PA, este improbabil ca această țară să devină, în viitorul apropiat, un furnizor important (a se vedea considerentul 41 de mai sus). Cu toate acestea, având în vedere rata de utilizare a capacităților în Uniune pentru produsul vizat, Comisia își menține opinia potrivit căreia nu există probleme de aprovizionare în legătură cu produsul vizat. Prin urmare, această afirmație se respinge.
(46)
Un utilizator care a cooperat a declarat că, dacă taxele vamale au fost instituite ca rezultat al acestei anchete, costurile pentru zeolit vor crește într-o asemenea măsură, încât prețurile pentru detergenți pentru textile și pentru agenți de dedurizare a apei vor crește, de asemenea, aceasta ducând la creșterea prețurilor pentru consumatori. Această observație se bazează pe presupunerea că utilizatorii vor pune creșterea prețurilor zeolitului pe seama unei taxe antidumping. În primul rând, Comisia este de părere că producătorii din Uniune ar avea de beneficiat de pe urma măsurilor, prin realizarea de economii pe scară largă și nu prin creșterea prețurilor (a se vedea considerentele 108 și 111 din regulamentul provizoriu). În ultimă instanță, după cum s-a menționat anterior, proporția costurilor asociate zeolitului din totalul costurilor pentru producția produselor din aval este mică, astfel încât orice consecință a taxei vamale nu ar pune în discuție concluzia provizorie că nu există motive de neimpunere a măsurilor, care să nu țină seama de interesele Uniunii. Prin urmare, această afirmație se respinge.
(47)
Un utilizator care a cooperat a afirmat că ar putea începe utilizarea de compoziții fără zeolit în producerea de detergenți pentru textile, ceea ce ar avea un impact negativ asupra producătorilor din Uniune de zeolit. Producătorii din Uniune sunt conștienți de existența acestui risc, de care au aflat din dosarul prezentat părților interesate spre examinare. Cu toate acestea, nu există probe concrete pentru a se evalua impactul presupus al acestei schimbări ipotetice asupra industriei din Uniune. Prin urmare, această afirmație se respinge.
(48)
Argumentele de mai sus au fost luate în considerare în etapa definitivă a anchetei, dar nu modifică principalele sale concluzii. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 93-112 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, se concluzionează că nu au fost prezentate argumente care să sugereze faptul că nu este în interesul Uniunii să impună măsuri ca urmare a acestei anchete.
9. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
9.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(49)
În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate în considerentele 114-116 din regulamentul provizoriu.
9.2. Măsuri definitive
(50)
Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul dumpingului constatat. Nivelul taxei a fost calculat la 28,1 %.
(51)
Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive pentru Bosnia și Herțegovina este de 28,1 %.
10. COLECTAREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(52)
Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu la nivelul sumei taxei definitive instituite prin prezentul regulament.
11. FORMA MĂSURILOR
(53)
În timpul anchetei, producătorul-exportator din Bosnia Alumina d.o.o. Zvornik, împreună cu societatea afiliată din Uniune, Kauno Tiekimas AB, cu sediul în Kaunas, Lituania, a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Se remarcă faptul că, recent, Fabrica glinice „Birac” a devenit un holding, iar Alumina d.o.o, cu sediul în Zvornik, a rămas singurul producător-exportator al grupului.
(54)
Comisia a examinat oferta. Se remarcă faptul că produsul vizat este o marfă obișnuită care există fără variații de tip și specificații, excluzându-se astfel un risc posibil de compensare a prețului prin tipuri de produse diferite. Ancheta a arătat că toate exporturile către Uniune au fost facturate prin societatea afiliată din Uniune (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania). Această societate afiliată vinde, de asemenea, alte produse fabricate de grupul Birac. Cu toate acestea, piața pentru pudră de zeolit A este bine definită, iar clienții care cumpără pudră de zeolit A nu cumpără, datorită naturii lor, alte produse fabricate de grupul Birac. Prin urmare, s-a concluzionat că riscul de compensare încrucișată prin vânzarea eventuală a altor produse acelorași clienți a fost foarte scăzut.
(55)
Prin Decizia 2011/279/UE (4), Comisia a acceptat oferta de angajament din partea Alumina d.o.o. Zvornik și societatea afiliată acesteia, Kauno Tiekimas. Consiliul recunoaște că oferta de angajament cu privire la preț elimină efectul prejudiciabil al dumpingului și limitează la un nivel suficient riscul de circumvenție.
(56)
Pentru a permite în continuare Comisiei și autorităților vamale să monitorizeze în mod eficient respectarea angajamentului de către Alumina d.o.o. Zvornik și societatea afiliată, atunci când se prezintă cererea de punere în liberă circulație autorității vamale competente, scutirea de taxa antidumping va fi condiționată de: (i) prezentarea unei facturi conforme cu angajamentul care este o factură comercială conținând cel puțin informațiile și declarația prevăzute în anexă; (ii) faptul că mărfurile importate sunt produse, expediate și facturate, fie direct de către Alumina d.o.o. Zvornik primului client independent din Uniune, fie facturate direct de către societatea Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania, primului client din Uniune cu care nu este afiliată; și (iii) faptul că mărfurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii de pe factura conformă cu angajamentul. Atunci când condițiile de mai sus nu sunt respectate, taxa antidumping corespunzătoare va fi instituită în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.
(57)
În cazul în care, în temeiul articolului 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia își retrage acceptarea privind un angajament, ca urmare a unei încălcări a acestuia cu privire la tranzacții specifice și declară neconforme facturile corespunzătoare, ia naștere o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație.
(58)
Importatorii ar trebui să știe că se poate aplica o datorie vamală, ca și un risc comercial obișnuit, în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație, astfel cum este descris în considerentele 56 și 57, chiar dacă Comisia a acceptat un angajament oferit de producătorul de la care aceștia au cumpărat în mod direct sau indirect.
(59)
Conform articolului 14 alineatul (7) din regulamentul de bază, autoritățile vamale ar trebui să informeze Comisia imediat ce se constată indicii de încălcare a angajamentului.
(60)
Pentru motivele enunțate anterior, angajamentul asumat de Alumina d.o.o. Zvornik și Kauno Tiekimas este considerat acceptabil de către Comisie. Societățile în cauză au fost informate în legătură cu faptele, considerațiile și obligațiile esențiale care stau la baza acestei acceptări.
(61)
În cazul unei încălcări sau a unei retrageri a angajamentelor sau în cazul retragerii acceptării angajamentelor de către Comisie, taxa antidumping care a fost instituită de către Consiliu în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) se aplică automat în sensul articolului 8 alineatul (9) din regulamentul de bază,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Prin prezentul regulament se instituie o taxă antidumping definitivă privind importurile de pudră de zeolit A, denumită, de asemenea, pudră de zeolit NaA sau pudră de zeolit 4A, încadrată, în prezent, în codul NC ex 2842 10 00 (cod TARIC 2842100030) și originară din Bosnia și Herțegovina.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile produselor descrise la alineatul (1) în raport cu prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, este de 28,1 %.
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Importurile declarate pentru punerea în liberă circulație, facturate de societăți ale căror angajamente au fost acceptate de Comisie și ale căror denumiri figurează în Decizia 2011/279/UE, sunt scutite de taxa antidumping instituită de articolul 1, cu condiția ca:
(a)
acestea să fie produse, expediate și, fie facturate direct de către Alumina d.o.o., Zvornik, Bosnia și Herțegovina, primului client independent din Uniune, fie facturate direct de către societatea Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Lituania, primului client independent din Uniune;
(b)
acestea să fie însoțite de o factură conformă cu angajamentul, care este o factură comercială conținând cel puțin elementele și declarația menționate în anexa la prezentul regulament; și
(c)
mărfurile declarate și prezentate autorităților vamale să corespundă exact descrierii din factura conformă cu angajamentul.
(2) Se instituie o datorie vamală în momentul acceptării declarației de punere în liberă circulație:
-
în cazul în care se constată faptul că, în ceea ce privește importurile prezentate la alineatul (1), una sau mai multe dintre condițiile menționate în respectivul alineat nu sunt îndeplinite; sau
-
atunci când Comisia își retrage acceptul angajamentului în conformitate cu articolul 8 alineatul (9) din regulamentul de bază, în cadrul unui regulament sau al unei decizii care se referă la anumite tranzacții, și declară nevalide facturile relevante privind angajamentul.
Articolul 3
Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1036/2010 privind importurile de pudră de zeolit A, încadrată, în prezent, în codul NC ex 2842 10 00 (cod TARIC 2842100030) și originară din Bosnia și Herțegovina se percep definitiv.
Articolul 4
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 11 mai 2011.