PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1242/2010 AL CONSILIULUI
din 20 decembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4) și articolul 11 alineatele (2) și (5),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1312/98 al Consiliului din 24 iunie 1998 (2), în urma unei anchete antidumping (denumită în continuare „ancheta originală”), Consiliul a impus taxe antidumping definitive (denumite în continuare „măsurile originale”) asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India. Nivelele taxelor impuse au fost de 53 % pentru un producător-exportator indian și de 82 % pentru toate celelalte importuri originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”).
(2)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 din 4 octombrie 2004 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de frânghii din fibre sintetice originare din India (3), Consiliul a menținut aceste măsuri, după o reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază (denumită în continuare „reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor”).
2. Cererea de reexaminare
(3)
Comitetul de legătură al industriei UE de sfoară, corzi și plasă (Eurocord) (denumit în continuare „solicitantul”) a depus la 4 mai 2009 o cerere de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază în numele unor producători din Uniune care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția Uniunii de frânghie din fibre sintetice.
(4)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar duce probabil la reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii.
(5)
Întrucât, după consultarea comitetului consultativ, a ajuns la concluzia că existau suficiente elemente de probă pentru deschiderea unei reexaminări, Comisia a anunțat, printr-un aviz de deschidere publicat la 7 octombrie 2009 în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
3. Ancheta
3.1. Perioada de anchetă
(6)
Ancheta privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea unei probabilități de continuare sau de reapariție a prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada analizată”).
3.2. Părțile vizate de prezenta anchetă
(7)
Comisia a informat în mod oficial producătorii cunoscuți din Uniune, exportatorii și producătorii-exportatori din țara în cauză, reprezentanții țării în cauză, importatorii, precum și o asociație de utilizatori cunoscuți a fi interesați cu privire la deschiderea examinării în perspectiva expirării măsurilor.
(8)
Părților interesate li s-a oferit o oportunitate de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenele menționate în avizul de deschidere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
4. Eșantionarea
(9)
Având în vedere numărul aparent ridicat de producători din Uniune și de producători-exportatori din India, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, s-a cerut părților menționate anterior să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminării și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(10)
Un total de cinci producători indieni, dintre care doi aparțin aceluiași grup, s-au prezentat și au oferit informațiile solicitate în termenul limită dat și și-au exprimat dorința de a fi incluși în eșantion. Patru dintre aceste cinci societăți au produs și au exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Cea de-a cincea societate nu a exportat produsul în cauză pe piața Uniunii în decursul PAR. Toate cele cinci societăți au fost considerate drept societăți cooperante și au fost luate în considerare pentru includerea în eșantion. Nivelul de cooperare din partea Indiei, respectiv procentul de exporturi către Uniune realizate de către societățile indiene cooperante din totalul exporturilor indiene către Uniune nu a putut fi calculat, deoarece totalul exporturilor către Uniune în decursul PAR raportate de cele cinci societăți cooperante a fost în mod semnificativ mai mare decât volumul înregistrat de Eurostat pentru toate exporturile din India, din motivele detaliate la considerentele (21)-(23).
(11)
Eșantionul a fost selectat în acord cu autoritățile indiene și a inclus cele patru societăți care au raportat vânzări la export către Uniune. Două dintre cele patru societăți incluse în eșantion erau afiliate. Se reamintește că la ancheta originală a cooperat numai un singur producător-exportator și că acesta este supus în prezent unei taxe antidumping individuale. Se reamintește, de asemenea, că la reexaminarea precedentă efectuată în perspectiva expirării măsurilor nu a colaborat niciun producător-exportator indian și, prin urmare, în conformitate cu dispozițiile articolului 18 alineatul (1) din regulamentul de bază, constatările s-au bazat pe datele disponibile.
(12)
Optsprezece producători din Uniune (toți cei cincisprezece reclamanți și alți trei producători, reprezentând împreună 78 % din totalul producției din Uniune) au oferit informația solicitată și au fost de acord să fie incluși în eșantion. Pe baza informațiilor primite de la producătorii cooperanți din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de cinci producători din Uniune, reprezentând aproximativ 40 % din industria Uniunii, conform definiției acesteia de la considerentul (40), și jumătate din vânzările tuturor producătorilor cooperanți din Uniune către clienți neafiliați din Uniune. Alegerea eșantionului s-a bazat pe cel mai mare volum reprezentativ al vânzărilor și pe extinderea geografică a producătorilor din Uniune care puteau fi anchetați în mod rezonabil în timpul disponibil. Unul dintre cei cinci producători din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe. Cu toate acestea, cifrele pentru ceilalți patru producători din Uniune incluși în eșantion utilizate pentru analiza acestor tendințe au rămas reprezentative.
(13)
Comisia a trimis chestionare celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion, precum și celor patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion.
(14)
S-au primit răspunsuri la chestionar din partea tuturor celor cinci producători din Uniune incluși în eșantion. Dintre cei patru producători-exportatori indieni incluși în eșantion, unul a încetat să coopereze în timp ce ceilalți trei (dintre care doi afiliați) au răspuns la chestionar în termenul stabilit. Din acest motiv, până la urmă, eșantionul de producători-exportatori indieni a constat din cele trei societăți indiene care au răspuns la chestionar.
5. Verificarea informațiilor primite
(15)
Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare în scopul stabilirii continuării sau al probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului, precum și al interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
5.1. Producătorii-exportatori din India
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Producători din Uniune
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia),
-
Eurorope SA (Grecia),
-
Lanex A.S. (Republica Cehă),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(16)
Produsul în cauză este același ca în ancheta originală și se definește după cum urmează: sfoară, corzi, frânghii și cabluri, împletite sau nu, și impregnate, îmbrăcate, acoperite sau învelite sau nu cu cauciuc sau material plastic din polietilenă sau polipropilenă, altele decât sfoară pentru legat sau îmbalotat, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), precum și din alte fibre sintetice din nailon sau alte poliamide sau din poliesteri, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m). Acesta este încadrat în prezent la codurile NC 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 și 5607 50 19. Produsul în cauză se utilizează într-o largă varietate de aplicații marine și industriale, în special în transporturile navale (mai ales pentru amarare) și în industria pescuitului.
(17)
O parte interesată a afirmat că frânghiile pentru amarare menționate mai sus nu intră în definiția produsului în cauză deoarece, ca urmare a matisirilor atașate la aceste frânghii, astfel de produse ar trebui să fie declarate drept „articole de frânghii” care sunt încadrate la un alt cod NC [a se vedea, de asemenea, considerentul (23)]. Totuși, ar trebui să se remarce că referința la frânghii de amarare se face doar în contextul aplicațiilor diferitelor tipuri de produs în cauză care sunt definite toate drept frânghii din fibre sintetice, după cum s-a precizat în considerentul anterior.
2. Produsul similar
(18)
După cum se arată în ancheta originală și după cum confirmă ancheta actuală, produsul în cauză și frânghiile din fibre sintetice produse și vândute de producătorii-exportatori indieni pe piața lor internă, precum și cele produse și vândute de producătorii din Uniune în Uniune sunt identice în toate privințele și au în comun aceleași caracteristici de bază fizice și chimice. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(19)
O parte interesată a afirmat că produsul fabricat de industria Uniunii nu este comparabil cu produsul în cauză, dat fiind că producătorii din Uniune începuseră să folosească un nou tip de materie primă numit Dyneema, mult mai scump decât orice alte materii prime deoarece produsele bazate pe acest tip au o rezistență mult mai bună. Într-adevăr, producătorii indieni incluși în eșantion nu utilizează acest tip de materie primă. Cu toate acestea, ar trebui să se remarce mai întâi că produsele în cauză reprezintă numai o mică parte dintre produsele vândute de producătorii din Uniune. Într-adevăr, chiar dacă este corect că acest tip de fibră este folosit într-o măsură tot mai mare de către anumiți producători din Uniune, frânghiile Dyneema reprezintă doar o mică parte a producției Uniunii. Prin urmare, chiar dacă diferența semnificativă de cost al materiilor prime (potențial de aproximativ 25-30 de ori mai scump) poate avea un anumit impact, mai ales asupra indicatorului de prejudiciu care privește prețul mediu la vânzare practicat de industria Uniunii, impactul frânghiilor Dyneema asupra evaluării globale rămâne limitat, din cauza cantității enorme de frânghii „standard” produse în Uniune. În al doilea rând, toate calculele din această reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor s-au bazat pe compararea tipurilor de produse corespunzătoare, care ține cont de diferitele materii prime. Prin urmare, calculele nu pot fi distorsionate de o diferență în gama de produse. În orice caz, produsul care utilizează materiile prime precum Dyneema are în continuare aceleași caracteristici de bază fizice și chimice cu produsul în cauză. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
C. PROBABILITATEA UNEI CONTINUĂRI SAU A UNEI REAPARIȚII A DUMPINGULUI
(20)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă este probabil ca dumpingul să continue sau să reapară la o posibilă expirare a măsurilor în vigoare împotriva Indiei.
1. Volumul importurilor
(21)
Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză din India a fost nesemnificativ pe parcursul perioadei analizate. În decursul PAR, volumul importurilor din India a fost de 31 de tone, respectiv mai puțin de 0,1 % din consumul Uniunii în decursul PAR:
(tone)
2006
2007
2008
PAR
India
3
4
19
31
Importuri de produs în cauză din India, sursa - Comext
(22)
Cu toate acestea, în conformitate cu date verificate, cele trei societăți incluse în eșantion au expediat volume semnificativ mai mari de produs în cauză către Uniune în decursul PAR decât volumele raportate în Eurostat. În această privință, se reamintește că în ancheta originală importatorii au oferit informații care arătau că unele cantități de produs în cauză cumpărate din India nu fuseseră eliberate în circulație liberă pe piața Uniunii, ci fuseseră plasate în antrepozite vamale și vândute navelor care ieșeau pe ocean sau platformelor din larg. Unul dintre producătorii reclamanți a reiterat acest argument în cadrul actualei anchete. Din cauza lipsei de cooperare a comercianților portuari cu ancheta, această afirmație nu a putut fi verificată. Cu toate acestea, pe baza listei de clienți depuse de producătorii-exportatori incluși în eșantion, a fost clar că majoritatea clienților erau, într-adevăr, furnizori pentru transport naval, navigație și activități de larg în porturile Uniunii. Pe baza celor de mai sus, se pare că diferența între datele statistice și cifrele raportate se datorează unor astfel de vânzări.
(23)
Ar trebui să se menționeze, de asemenea, că cererea de reexaminare efectuată în perspectiva expirării măsurilor conținea afirmații privind posibila existență a unor practici de circumvenție. În această privință, solicitantul a afirmat că anumite volume de frânghii din fibre sintetice din India au intrat în Uniune la rubrica CN 5609 (articole din sfoară, corzi, frânghii și cabluri) care nu face obiectul măsurilor. Cu toate acestea, în ancheta actuală nu s-a obținut nicio informație care să sprijine această opinie.
(24)
Pe baza celor de mai sus, se consideră că, în decursul PAR, s-au importat de fapt din India în teritoriul vamal al Uniunii 31 de tone de produs în cauză. În ceea ce privește vânzările la export verificate către porturile Uniunii, care nu fuseseră introduse în liberă circulație pe piața Uniunii de către cei trei producători indieni incluși în eșantion, aceste vânzări sunt considerate parte a exporturilor indiene către alte țări terțe.
(25)
Dată fiind absența de volume semnificative de import din India în Uniune, acestea nu au format baza unei analize reprezentative pentru probabilitatea unei continuări a dumpingului sau a prejudiciului. Într-adevăr, având în vedere astfel de volume reale limitate de import, nu se poate concluziona că dumpingul prejudiciabil din India a existat în decursul PAR. Prin urmare, analiza s-a concentrat asupra probabilității reapariției dumpingului și a prejudiciului în cazul expirării măsurilor.
2. Evoluția probabilă a importurilor în cazul abrogării măsurilor
2.1. Capacități de producție
(26)
S-a examinat dacă există, în țara în cauză, capacități de producție neutilizate care ar crea un potențial de reluare a exporturilor care fac obiectul unui dumping în cazul abrogării măsurilor.
(27)
S-a constatat că, pentru cei trei producători-exportatori incluși în eșantion, capacitatea de producție a crescut puternic între 2007 și PAR, în același timp cu utilizarea capacității. Capacitățile disponibile ale celor trei societăți se situau la aproximativ 75 % din consumul Uniunii în decursul PAR. Aceasta indică o probabilitate a creșterii volumelor de export în Uniune dacă măsurile sunt lăsate să expire.
(28)
În ceea ce privește ceilalți producători de frânghii din fibre sintetice din India, se cunoaște faptul că Garware, societatea care a încetat colaborarea după faza de eșantionare, este un producător important și, în conformitate cu site-ul său internet oficial, are o capacitate de producție semnificativă. În plus, cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor enumeră alți patru mari producători indieni. De asemenea, mai există alți producători indieni de dimensiuni medii și mici care vând mai ales pe piața internă. În lipsa cooperării acestor producători indieni, capacitatea lor de producție nu se cunoaște, dar se poate asuma faptul că tendința societăților cooperante este comparabilă și că acești producători dețin capacități disponibile suplimentare.
(29)
Ca urmare a comunicării constatărilor, toți producătorii indieni incluși în eșantion au contestat datele legate de capacitatea lor disponibilă cumulată. Cu toate acestea, toate aceste date au fost raportate chiar de firmele înseși și au fost verificate prin anchete punctuale la fiecare dintre ele. Prin urmare, aceste afirmații au fost respinse.
2.2. Volumul vânzărilor către porturile Uniunii și alte piețe de export
(30)
Volumul vânzărilor la export ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion către alte țări terțe, inclusiv vânzările din porturile Uniunii care nu intră în teritoriul vamal al Uniunii, este semnificativ și a crescut cu aproximativ 80 % în decursul perioadei analizate, reprezentând aproximativ jumătate din totalul vânzărilor producătorilor-exportatori în decursul PAR.
(31)
Importurile reale către Uniune au încetat, practic, după impunerea măsurilor originale. Cu toate acestea, trebuie remarcat că volumul vânzărilor la export ale producătorilor incluși în eșantion către porturile Uniunii a crescut considerabil în perioada analizată, de la 61 la 785 de tone. Dat fiind că vânzările reale la import către Uniune se realizează, în parte, prin aceleași canale de vânzare ca și produsele vândute în porturile Uniunii, această creștere a prezenței la porțile pieței Uniunii poate arăta că, în absența măsurilor, producătorii indieni incluși în eșantion - poate și alții - ar putea să înceapă să vândă cantități substanțiale de produs în cauză pe piața Uniunii într-o perioadă scurtă de timp.
(32)
Având în vedere orientarea susmenționată la export a producătorilor indieni, precum și prezența lor crescută în porturile Uniunii, se poate concluziona că este foarte probabil că, dacă s-ar permite expirarea măsurilor, cantitățile exportate din India către Uniune ar crește semnificativ.
(33)
În urma comunicării constatărilor reexaminării, un producător indian a indicat că exporturile indiene sunt bine diversificate în întreaga lume, pe piețe cu potențial de creștere, astfel că exporturile către Uniune nu s-ar relua în cantități substanțiale în absența măsurilor. Se recunoaște că unii producători indieni se poate să își fi diversificat vânzările la export pe diferite piețe; totuși, acest aspect nu poate fi considerat suficient pentru modificarea concluziilor la care s-a ajuns pe baza constatărilor menționate.
2.3. Raportul între prețurile de export către țări terțe și valoarea normală
(34)
S-a realizat un calcul orientativ al dumpingului pe baza vânzărilor verificate ale celor trei producători-exportatori incluși în eșantion în porturile Uniunii care, deși se consideră că fac parte din vânzările la export către alte țări terțe, oferă un bun indiciu al prețurilor potențiale ale frânghiilor indiene din fibre sintetice în absența taxelor. Valorile normale s-au bazat pe prețurile interne pe piața indiană. Pe baza acestor cifre, s-a stabilit dumpingul pentru doi dintre cei trei producători indieni incluși în eșantion. S-a constatat că marjele de dumping sunt, în medie, de 10 %, putând fi considerate drept semnificative chiar dacă sunt mult mai scăzute decât cele calculate în ancheta originală.
(35)
O comparație a prețurilor obținute de către cei trei producători-exportatori incluși în eșantion pe piețele celorlalte țări terțe (excluzând vânzările în porturile Uniunii) cu prețurile pe piața lor internă a dus la un rezultat similar, deși marjele de dumping calculate pe această bază au fost mai scăzute.
(36)
În urma comunicării constatărilor acestei anchete, un producător indian a afirmat că nu s-a constatat niciun dumping în ceea ce privește importurile indiene către Uniune. Totuși, nici importuri nu au existat aproape deloc. În plus, s-a stabilit existența dumpingului atât pentru vânzările către porturile Uniunii, cât și pentru cele către alte țări terțe. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(37)
O altă parte interesată a afirmat că marjele de dumping stabilite prin această reexaminare nu pot fi considerate semnificative prin comparație cu nivelurile taxelor existente, având în vedere diferența semnificativă între costurile cu forța de muncă în Uniune față de Asia. Ar trebui să se remarce, totuși, că, pentru calculul marjei de dumping, costurile cu forța de muncă în Uniune sunt irelevante.
3. Concluzie privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului
(38)
Pe baza analizei prezentate anterior, se concluzionează că producătorii exportatori au un vast potențial de producție pentru reînceperea exporturilor către Uniune dacă s-ar permite expirarea măsurilor. În ceea ce privește prețurile, s-a constatat că doi producători incluși în eșantion vând la prețuri de dumping în alte țări terțe. În plus, luând în considerare și Garware, care a încetat cooperarea, există alți cinci mari producători-exportatori enumerați în reclamație despre care se poate presupune, pe baza informațiilor disponibile, că vor urma tendința societăților despre care s-a constatat că vând la prețuri de dumping în alte țări terțe.
(39)
Ideea că producătorii-exportatori indieni păstrează un interes strategic în piața Uniunii, demonstrat prin creșterea volumelor de export către porturile Uniunii, împreună cu o capacitate disponibilă uriașă arată că este probabil ca aceștia să reia exporturile către Uniune în cantități semnificative dacă măsurile expiră. Ținând cont de comportamentul exportatorilor indieni în ceea ce privește prețurile pe piața țărilor terțe, este foarte probabil că o reluare a exporturilor ar avea loc la prețuri de dumping. Prin urmare, se concluzionează că expirarea măsurilor este probabil să conducă la o reapariție a dumpingului.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
(40)
Producătorii din Uniune care realizează producția totală a Uniunii constituie industria Uniunii, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Numărul de producători din Uniune poate fi estimat la aproximativ patruzeci.
(41)
Cei cincisprezece producători din Uniune în numele cărora asociația reclamantă a depus cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, precum și alți trei producători din Uniune au trimis informații pentru selectarea eșantionului solicitat în avizul de deschidere. După cum s-a menționat la considerentul (12), s-a anchetat în detaliu un eșantion de cinci producători care reprezintă aproximativ 40 % din industria Uniunii. Eșantionul a cuprins următoarele societăți:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalia),
-
Eurorope SA (Grecia),
-
Lanex A.S. (Republica Cehă),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalia),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Austria).
(42)
După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), cei optsprezece producători cooperanți din Uniune au reprezentat 78 % din producția totală a Uniunii în decursul PAR.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul de pe piața Uniunii
(43)
Consumul de frânghii din fibre sintetice din Uniune s-a calculat pe baza volumelor de vânzări ale industriei din Uniune pe piața Uniunii (inclusiv vânzările producătorilor necooperanți din Uniune, după cum au fost estimate de asociația reclamantă) plus toate importurile în Uniune, conform Eurostat.
(44)
Pe baza celor de mai sus, se poate calcula că, în decursul perioadei analizate, consumul Uniunii a scăzut cu 7 %. Mai precis, după ce a crescut cu 16 % între 2006 și 2007, consumul a scăzut cu 20 % între 2007 și PAR.
2006
2007
2008
PAR
Consumul total din Uniune (tone)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indice (2006 = 100)
100
116
107
93
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion), Eurostat (importuri)
2. Importurile din India
(45)
După cum s-a menționat la considerentul (21), importurile indiene reale către Uniune au fost neglijabile pe parcursul perioadei analizate din cauza măsurilor antidumping eficiente în vigoare.
(46)
Cu toate acestea, după cum s-a explicat la considerentul (22), prezența producătorilor indieni la porțile pieței Uniunii este în creștere, prin intermediul vânzărilor la export către porturile UE care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire și nu fac, astfel, obiectul taxelor antidumping menționate.
3. Prețurile și volumul exporturilor indiene către alte țări terțe
(47)
Având în vedere că importurile indiene reale în Uniune au fost neglijabile, s-a făcut o comparație între prețurile exporturilor indiene către alte țări terțe (inclusiv exporturile vândute în porturile Uniunii, care nu sunt supuse taxelor antidumping) și prețurile vânzărilor în Uniune realizate de producătorii din industria Uniunii incluși în eșantion.
(48)
Pe această bază, s-a stabilit că exporturile indiene către alte țări terțe s-au realizat la prețuri de vânzare semnificativ mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune. Diferența de prețuri astfel calculată a atins nivelul de 46 % și, în medie, s-a ridicat la 18 %.
(49)
Valoarea vânzărilor indiene la export către alte țări terțe a crescut cu peste 30 % în decursul perioadei analizate. Astfel de vânzări au reprezentat aproape jumătate din cifra totală de afaceri a producătorilor-exportatori indieni incluși în eșantion, în decursul PAR.
4. Importurile din alte țări
(50)
În pofida scăderii cu 7 % a consumului pe piața Uniunii, volumul importurilor din alte țări terțe a crescut pe parcursul perioadei analizate cu 18 %. Astfel, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 17 % la 22 %.
(51)
Ar trebui să se remarce că importurile din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) au crescut cu 46 % pe parcursul perioadei analizate, ajungând la o cotă de piață de 8,6 % (în creștere de la 5,5 % în 2006). Cu toate că nu se poate realiza o comparație precisă, din cauza caracteristicilor generale ale datelor Eurostat care nu sunt detaliate pe tip de produs, se pare că prețul mediu al importurilor chineze din Uniune este substanțial mai mare decât prețul mediu al vânzărilor indiene la export. În plus, prețul mediu al importurilor chineze pare a fi la același nivel cu prețurile industriei din Uniune.
(52)
Importurile în Uniune din Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) au avut o cotă de piață care s-a menținut constant în jurul nivelului de 3 % pe parcursul perioadei analizate. De asemenea, volumul acestor importuri a scăzut cu 6 %, în conformitate cu restrângerea consumului.
(53)
Importurile din orice altă țară terță au reprezentat mai puțin de 2 % din cota de piață de pe piața Uniunii de frânghii din fibre sintetice pe parcursul PAR.
5. Situația economică a industriei din Uniune
5.1. Observații preliminare
(54)
S-au analizat toți indicii de prejudiciu enumerați la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. În ceea ce privește indicii privind volumul vânzărilor și cota de piață a producătorilor Uniunii, acestea au fost analizate pe baza datelor colectate pentru toți producătorii din Uniune, respectiv industria din Uniune. În ceea ce privește toți ceilalți indici de prejudiciu, examinarea lor s-a bazat pe informațiile prezentate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, verificate la sediile fiecărei societăți, după cum s-a menționat la considerentul (15). După cum s-a afirmat deja la considerentul (12), unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion a început să funcționeze în decursul perioadei analizate, așadar datele acestuia nu au fost utilizate în analiza tendințelor indicatorilor de prejudiciu pentru a se evita distorsionarea acestor tendințe.
5.2. Volumul vânzărilor industriei din Uniune
(55)
Vânzările industriei din Uniune au scăzut substanțial cu 12 % pe parcursul perioadei analizate. După cum s-a afirmat deja la considerentul (44), consumul Uniunii a scăzut cu 7 % pe parcursul perioadei analizate, cu o scădere deosebit de puternică începând din anul 2007. Ar trebui evidențiat că volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut mai rapid decât consumul:
2006
2007
2008
PAR
Volumul de vânzări în Uniune al industriei din Uniune (tone)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indice (2006 = 100)
100
113
102
88
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion)
5.3. Cota de piață a industriei din Uniune
(56)
Evoluțiile subliniate în considerentul precedent și în tabelul de mai sus au dus la o pierdere a cotei de piață a industriei din Uniune între 2006 și PAR. Reducerea cotei de piață a industriei din Uniune a fost continuă, cu o pierdere care s-a ridicat la 4,6 puncte procentuale:
2006
2007
2008
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indice (2006 = 100)
100
98
95
94
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion), reclamant (producători din Uniune neincluși în eșantion)
(57)
Ar trebui remarcat că pierderea indicată mai sus de cotă de piață a industriei din Uniune s-a produs în mare măsură din cauza creșterii cotei de piață a importurilor din China [a se vedea considerentul (50)].
5.4. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
(58)
În conformitate cu evoluția volumelor de vânzări, volumul de producție al producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut cu o rată comparabilă, cu 17 %, pe parcursul perioadei analizate. Capacitatea de producție a crescut cu 5 % pe parcursul aceleiași perioade. Aceasta a dus la o scădere de 20 de procente a gradului de utilizare a capacității de producție între 2008 și PAR:
2006
2007
2008
PAR
Producția (tone)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indice (2006 = 100)
100
109
108
83
Capacitatea de producție (tone)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indice (2006 = 100)
100
109
108
105
Gradul de utilizare al capacității de producție (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indice (2006 = 100)
100
100
100
80
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.5. Stocuri
(59)
În ceea ce privește stocurile, în general producătorii de frânghii din fibre sintetice își mențin stocurile la un nivel destul de scăzut, deoarece majoritatea producției se realizează la cerere. S-ar putea observa că pe parcursul perioadei analizate stocurile medii au prezentat o scădere, mai ales în PAR, care s-a datorat în mare măsură reducerii producției de frânghii din fibre sintetice.
2006
2007
2008
PAR
Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (tone)
1 073
982
1 156
905
Indice (2006 = 100)
100
92
108
84
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.6. Prețuri de vânzare
(60)
Prețurile medii ale produsului similar vândut în Uniune de către producătorii din Uniune incluși în eșantion au crescut într-o anumită măsură pe parcursul perioadei analizate, mai ales între 2007 și PAR:
2006
2007
2008
PAR
Prețul mediu de vânzare unitar practicat de industria din Uniune (EUR / tonă)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indice (2006 = 100)
100
99
108
109
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
(61)
Ar trebui să se remarce, totuși, că prețul mediu de vânzare menționat mai sus este calculat pe baza tuturor tipurilor de produse, inclusiv frânghii din fibre sintetice de cea mai mare valoare, de exemplu frânghii din fibre sintetice bazate pe materia primă numită Dyneema. Variația prețurilor între aceste tipuri de produse diferite este, într-adevăr, uriașă [a se vedea mai sus considerentul (19)]. În ultimii ani, industria Uniunii a intensificat fabricarea de produse cu valoare mai înaltă, așadar astfel de frânghii din fibre sintetice reprezintă o cotă tot mai mare în cadrul gamei sale de produse. Astfel de schimbări recente în gama de produse reprezintă unul dintre motivele creșterii prețurilor medii de vânzare unitare practicate de industria din Uniune.
5.7. Rentabilitatea
(62)
Datorită, în parte, măsurilor eficiente în vigoare și, în parte, diversificării gamei lor de produse, producătorii din Uniune incluși în eșantion au putut să mențină un nivel stabil și sănătos de rentabilitate pe parcursul perioadei analizate:
2006
2007
2008
PAR
Rentabilitatea industriei din Uniune (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indice (2006 = 100)
100
115
104
128
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.8. Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(63)
Investițiile s-au aflat la un nivel relativ ridicat în anii 2006 și 2007, după care au scăzut la jumătate din valoarea precedentă. În decursul PAR, practic nu s-au realizat niciun fel de investiții.
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indice (2006 = 100)
100
109
54
5
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.9. Randamentul investițiilor
(64)
În conformitate cu tendința stabilă a rentabilității, randamentul investițiilor a crescut și el pe parcursul perioadei analizate.
2006
2007
2008
PAR
Randamentul investițiilor (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indice (2006 = 100)
100
119
122
132
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.10. Fluxul de numerar
(65)
Fluxul de numerar al producătorilor din Uniune incluși în eșantion s-a menținut la nivele relativ stabile pe parcursul perioadei analizate:
2006
2007
2008
PAR
Fluxul de numerar (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indice (2006 = 100)
100
132
129
115
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.11. Ocuparea forței de muncă, productivitatea și costurile forței de muncă
(66)
Situația producătorilor din Uniune incluși în eșantion în ceea ce privește ocuparea forței de muncă a evoluat pozitiv între 2006 și 2008. Cu toate acestea, între 2008 și PAR s-a înregistrat un declin în ocuparea forței de muncă din cauza scăderii cererii pe piață. Scăderea cererii, care a dus la reducerea producției, a provocat și o scădere a productivității între 2008 și PAR. În ceea ce privește costurile anuale ale forței de muncă pe angajat, acestea au crescut până în 2008, după care a urmat o ușoară scădere pe parcursul PAR.
2006
2007
2008
PAR
Ocuparea forței de muncă (persoane)
638
665
685
623
Indice (2006 = 100)
100
104
107
98
Costul anual al forței de muncă pe angajat (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indice (2006 = 100)
100
107
114
110
Productivitatea (tone pe angajat)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indice (2006 = 100)
100
105
101
85
Sursă: anchetă (producători din Uniune incluși în eșantion)
5.12. Creșterea
(67)
Între 2006 și PAR, în timp ce consumul în Uniune a crescut cu 7 % [a se vedea considerentul (44)], volumul vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut cu 12 %, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 6 puncte procentuale [a se vedea considerentele (55) și (56)]. Pe de altă parte, în timp ce volumul real al importurilor din India a rămas neglijabil datorită măsurilor în vigoare, volumul importurilor din alte țări a crescut cu 18 % (mai ales din cauza importurilor din RPC), obținând 5 puncte procentuale de cotă de piață în plus [a se vedea considerentul (50)]. Se concluzionează astfel că industria Uniunii a fost mai puternic afectată de scăderea consumului și a suportat, prin urmare, o pierdere mai substanțială în volum de vânzări decât alți actori de pe piață.
5.13. Amploarea marjei de dumping
(68)
Din cauza faptului că importurile de produs în cauză din India pe parcursul PAR au fost neglijabile, nu s-a putut stabili nicio marjă de dumping pentru importurile reale din India. Ar trebui să se remarce, totuși, că exporturile indiene către porturile Uniunii, care nu fac obiectul operațiunilor de vămuire, au crescut substanțial și s-a constatat că o parte din aceste vânzări s-au realizat la prețuri de dumping.
5.14. Refacerea în urma unor practici de dumping anterioare
(69)
S-a analizat dacă industria Uniunii se află încă în curs de refacere după efectele practicilor de dumping anterioare. S-a concluzionat că industria Uniunii reușise deja să se refacă într-o mare măsură după astfel de efecte, având în vedere că se aplicau de o lungă perioadă de timp măsuri antidumping eficiente.
5.15. Concluzie privind situația industriei din Uniune
(70)
Datorită faptului că au fost în vigoare taxe antidumping eficiente asupra importurilor de frânghii din fibre sintetice originare din India, industria Uniunii pare să fi reușit să se refacă, în mare măsură, după efectele practicilor prejudiciabile de dumping anterioare.
(71)
Cu toate acestea, nu se poate concluziona că situația industriei din Uniune este sigură. Cu toate că anumiți indici de prejudiciu legați de performanța financiară a producătorilor Uniunii - în special rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de numerar - par să prezinte o imagine relativ stabilă, alți indici de prejudiciu - mai ales volumul vânzărilor și cota de piață, producția și gradul de utilizare a capacității de producție, precum și investițiile - indică în mod clar că industria Uniunii se afla în continuare într-o situație de fragilitate la finalul PAR. În urma comunicării constatărilor prezentei anchete, un producător indian a afirmat că industria Uniunii nu a suferit un prejudiciu pe parcursul PAR. În această privință, ar trebui să se remarce că nu s-a afirmat că industria Uniunii ar fi suferit un prejudiciu important pe parcursul PAR. Dimpotrivă, concluzia la care s-a ajuns pe baza constatărilor reexaminării a fost că unii dintre indici au prezentat o imagine stabilă, în timp ce existau semne de prejudiciu în raport cu alți indici.
(72)
Unele părți au afirmat că tendințele negative ale unor indici de prejudiciu nu au apărut ca urmare a importurilor indiene ci ca urmare a crizei economice globale și a cotei tot mai mari de piață a importurilor chinezești. În această privință, ar trebui să se remarce că evoluțiile negative ale anumitor indici nu au fost atribuite importurilor indiene aproape inexistente. În plus, s-a examinat creșterea importurilor chinezești și aceasta nu a avut un impact asupra analizei probabilității reapariției dumpingului prejudiciabil.
(73)
În ceea ce privește viabilitatea industriei din Uniune în general, se poate remarca faptul că introducerea gradată pe piață a diferitelor produse de valoare ridicată - atât în Uniune cât și pe piețele țărilor terțe - pare să plaseze competitivitatea pe termen lung a industriei din Uniune într-o perspectivă pozitivă, având în vedere că numărul de producători care fabrică astfel de frânghii din fibre sintetice de înaltă calitate este limitat în prezent pe piața mondială.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(74)
După cum s-a menționat la considerentul (25), având în vedere volumul neglijabil al importurilor de produs în cauză din India pe parcursul PAR, analiza s-a concentrat pe probabilitatea reapariției dumpingului și a prejudiciului.
(75)
După cum s-a detaliat deja la considerentele (26)-(28), producătorii-exportatori indieni dețin capacități disponibile uriașe. În plus, după cum s-a explicat la considerentele (30)-(32), producătorii indieni se caracterizează printr-o puternică orientare și printr-o motivație de a-și vinde produsele în volume mari pe piețele de export. Mai mult, după cum s-a menționat la considerentul (31), producătorii indieni au o prezență puternică și tot mai importantă în porturile Uniunii. Din aceste motive, se poate concluziona că importurile în Uniune provenite din India prezintă o probabilitate ridicată de a ajunge la cantități semnificative într-o perioadă scurtă, dacă se permite expirarea măsurilor.
(76)
După cum s-a afirmat la considerentele (34) și (35), în absența măsurilor, este probabil că importurile indiene se vor relua la prețuri de dumping. În plus, după cum s-a afirmat la considerentele (47) și (48), s-a constatat și că faptul că prețurile practicate la vânzare de producătorii indieni sunt, în medie, cu 18 % mai scăzute decât cele ale industriei din Uniune (și această diferență de preț poate ajunge la un nivel de 46 %) pare să indice că, în absența măsurilor, este probabil ca producătorii indieni să exporte produsul în cauză pe piața Uniunii la prețuri considerabil mai scăzute decât cele practicate de industria Uniunii, respectiv ca acestea să subcoteze prețurile la vânzare ale producătorilor din Uniune.
(77)
Având în vedere cele arătate, se poate concluziona că, în absența măsurilor, este foarte probabil ca importurile indiene de produs în cauză să se reia în cantități substanțiale și la prețuri care le subcotează considerabil pe cele practicate de industria din Uniune.
(78)
Având în vedere situația relativ fragilă a industriei din Uniune, după cum s-a explicat la considerentele (71) și (72), este probabil ca o reluare potențial masivă a importurilor indiene care fac obiectul unui dumping, la prețuri care le subcotează pe cele din Uniune, să aibă un impact prejudiciabil asupra situației industriei din Uniune. În mod special, o reluare considerabilă a importurilor care fac obiectul unui dumping este probabil să ducă la pierderi suplimentare de cotă de piață și volum de vânzări pentru industria din Uniune, care ar conduce la reduceri în fabricație și la o scădere în ocuparea locurilor de muncă. Aceasta, împreună cu o presiune substanțială asupra prețurilor, din cauza importurilor care subcotează prețurile la vânzare practicate de producătorii din Uniune, ar duce la o rapidă și gravă deteriorare a situației financiare a industriei din Uniune.
(79)
Pe baza celor arătate, se concluzionează că, în cazul în care măsurile sunt lăsate să expire, există o probabilitate a reapariției prejudiciului rezultat din reluarea importurilor de produs în cauză din India care fac obiectul unui dumping.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Observații preliminare
(80)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor antidumping existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu.
(81)
Evaluarea interesului Uniunii s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor diferite implicate, respectiv ale industriei din Uniune, importatorilor, comercianților, vânzătorilor en gros, precum și ale utilizatorilor industriali ai produsului în cauză.
(82)
Ar trebui să se reamintească faptul că, în cadrul anchetelor precedente, nu s-a considerat că instituirea măsurilor antidumping ar fi contrară interesului Uniunii. De asemenea, ancheta actuală constituie o reexaminare în perspectiva expirării măsurilor și analizează o situație în care măsurile antidumping sunt deja în vigoare.
(83)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului și probabilitatea reapariției prejudiciului, există motive imperioase de a se concluziona că menținerea măsurilor, în acest caz particular, nu este în interesul Uniunii.
2. Interesele industriei din Uniune
(84)
După cum s-a menționat deja la considerentele (56) și (73), industria din Uniune a reușit să mențină o cotă de piață substanțială, chiar dacă în scădere, în același timp cu diversificarea gamei sale de produse prin introducerea unor frânghii din fibre sintetice de mai mare calitate. Prin urmare, se poate considera că industria din Uniune a rămas viabilă din punct de vedere structural.
(85)
Având în vedere constatările privind situația industriei din Uniune de la considerentele (70)-(72) și în conformitate cu argumentele referitoare la analiza privind probabilitatea reapariției prejudiciului, după cum s-a explicat la considerentele (74)-(79), se poate considera, de asemenea, că ar fi probabil ca industria din Uniune să sufere o deteriorare gravă a situației sale financiare în cazul în care s-ar permite expirarea taxelor antidumping, iar aceasta ar duce la reapariția prejudiciului important.
(86)
Într-adevăr, ținând cont de volumele preconizate și de prețurile importurilor de produs în cauză din India, industria Uniunii ar fi supusă unui risc grav. După cum s-a explicat la considerentul (78), astfel de importuri ar duce la continuarea declinului în cota de piață, volumul de vânzări și ocuparea forței de muncă pentru industria Uniunii și ar deprecia, de asemenea, prețurile practicate de aceasta, ceea ce ar duce până la urmă la o deteriorare a rentabilității sale, în mod similar cu nivelele negative constatate în ancheta originală.
(87)
Având în vedere cele arătate și în absența oricăror indicii contrare, se concluzionează că menținerea măsurilor existente nu ar fi împotriva interesului industriei din Uniune.
3. Interesul importatorilor/comercianților independenți
(88)
Comisia a trimis chestionare la zece importatori/comercianți independenți. A răspuns numai una dintre aceste societăți, care și-a exprimat obiecția față de caz. Cu toate acestea, având în vedere că societatea este afiliată unui producător indian de frânghii din fibre sintetice, nu poate fi considerată drept importator independent. Având în vedere că societatea este un importator afiliat, interesele sale se leagă în mod intrinsec de cele ale producătorului indian afiliat.
(89)
În aceste condiții, se concluzionează că nu par să existe niciun fel de motive imperioase care ar indica faptul că menținerea măsurilor ar afecta negativ într-o mare măsură importatorii/comercianții în cauză.
4. Interesul utilizatorilor
(90)
Comisia a trimis o scrisoare unei asociații industriale de utilizatori ai produsului în cauză. Niciun utilizator nu a trimis un răspuns complet la chestionar și nu s-a primit nicio observație scrisă din partea asociațiilor.
(91)
Având în vedere absența cooperării din partea utilizatorilor și faptul că impactul măsurilor antidumping este probabil să fie neglijabil în comparație cu alte costuri impuse industriilor utilizatorilor, precum construcția de nave, ingineria mecanică și platformele operaționale din larg, se concluzionează că o continuare a măsurilor nu ar avea un impact negativ substanțial asupra unor astfel de utilizatori.
5. Concluzie
(92)
Se preconizează că menținerea măsurilor poate garanta că importurile din India care fac obiectul unui dumping nu se vor relua pe piața Uniunii în cantități substanțiale în intervalul imediat următor. Astfel, industria din Uniune va continua să beneficieze de pe urma condițiilor competitive de pe piața Uniunii și de reducerea amenințării închiderilor și a scăderii ocupării forței de muncă. Se preconizează, de asemenea, că efectele benefice pot asigura pentru industria din Uniune condiții de dezvoltare a unor produse inovatoare de înaltă tehnologie pentru aplicații noi și specializate.
(93)
Ar trebui să se remarce, de asemenea, că în urma examinării interesului importatorilor/comercianților, precum și al utilizatorilor din Uniune, nu par să existe niciun fel de motive imperioase care să indice un impact negativ de amploare ca urmare a continuării măsurilor.
(94)
Date fiind concluziile privind impactul continuării măsurilor asupra diferiților actori de pe piața Uniunii, se concluzionează că o continuare a aplicării măsurilor nu este împotriva interesului Uniunii.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(95)
Având în vedere cele arătate, respectiv, inter alia, capacitățile disponibile uriașe de care dispun producătorii indieni, orientarea lor puternică spre export și prezența crescândă la porțile pieței Uniunii, prețurile vânzărilor lor la export către piețele din alte țări terțe, despre care s-a constatat că sunt mai scăzute decât valoarea normală și, de asemenea, mult mai scăzute decât prețurile practicate de industria din Uniune pe parcursul PAR, precum și situația relativ fragilă a industriei Uniunii, este probabil că dumpingul prejudiciabil din India s-ar relua, dacă s-ar permite expirarea măsurilor.
(96)
Toate părțile vizate au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor existente în forma lor actuală. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a prezenta observații ca urmare a prezentei comunicări, dar niciuna nu a făcut observații care să fi justificat modificarea constatărilor menționate. Afirmațiile legate de comunicarea constatărilor au fost tratate în considerentele respective ale prezentului regulament.
(97)
Din cele arătate rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping impuse prin Regulamentul (CE) nr. 1736/2004 ar trebui menținute.
(98)
Cu toate acestea și fără să se ignore faptul că probabilitatea reapariției dumpingului prejudiciabil a fost stabilită, această procedură se caracterizează prin circumstanțe speciale, mai ales prin durata îndelungată a măsurilor în vigoare, care au mai fost deja extinse o dată, precum și prin cantitățile foarte limitate de importuri reale din India, după cum s-a menționat la considerentele (21)-(24). Aceste fapte ar trebui să fie și ele reflectate în mod adecvat în durata măsurilor antidumping extinse încă o dată, care ar trebui să fie de trei ani. După comunicare, solicitantul a declarat că măsurile ar trebui să fie extinse pentru cinci ani și că motivația de mai sus pentru o extindere mai scurtă nu ar fi justificată.
(99)
În mod normal, extinderea măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază se aplică pentru o perioadă de cinci ani. Ancheta a concluzionat că industria Uniunii se afla încă într-o situație de fragilitate la finalul PAR; aceasta se aflase în dificultăți financiare pentru o lungă perioadă de timp, după cum s-a stabilit în ancheta originală. În consecință, nu s-a ajuns încă la refacerea deplină după dumpingul prejudiciabil. Cu toate acestea, mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat că impunerea de măsuri a permis deja să se realizeze unele îmbunătățiri substanțiale. Din analiza acestei situații complexe se concluzionează că o refacere deplină și stabilă de pe urma oricăror efecte trecute ale dumpingului prejudiciabil este probabil să aibă loc într-o perioadă mai scurtă de timp decât cei cinci ani prescriși în mod normal. S-a evaluat că, luând în calcul analiza prejudiciului global și evoluțiile probabile ale pieței în condițiile menținerii măsurilor, o perioadă de trei ani ar trebui să fie suficientă pentru industria Uniunii, astfel încât aceasta să își încheie refacerea economică și financiară. Din aceste motive, nu pare necesar să se mențină măsurile pentru o perioadă mai lungă.
(100)
Prin urmare, se consideră că extinderea măsurilor pentru întreaga perioadă de cinci ani nu este susținută pe deplin de faptele stabilite de anchetă și că durata măsurilor ar trebui, în consecință, să fie limitată la trei ani.
(101)
Nivelul taxei antidumping individuale menționat la articolul 1 a fost stabilit pe baza concluziilor anchetei originale. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății vizate în cursul anchetei respective. Acest nivel al taxei (în opoziție cu taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel în mod exclusiv importurilor de produse provenind din India și produse de societatea vizată și, prin urmare, de către persoana juridică specifică menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate, care nu este menționată în mod expres la articolul 1, inclusiv de entități afiliate celei menționate în mod specific, nu pot beneficia de respectivul nivel și se supun taxelor aplicabile la nivel național.
(102)
Orice cerere de aplicare a unui nivel individual al taxei antidumping pe societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de taxe individuale,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă antidumping definitivă la importurile de sfoară, corzi, frânghii și cabluri, împletite sau nu, și impregnate, îmbrăcate, acoperite sau învelite sau nu cu cauciuc sau material plastic din polietilenă sau polipropilenă, altele decât sfoară pentru legat sau îmbalotat, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), precum și din alte fibre sintetice din nailon sau alte poliamide sau din poliesteri, măsurând peste 50 000 decitex (5 g/m), încadrate în prezent la codurile CN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 și 5607 50 19 și originare din India.
(2) Nivelul taxei antidumping aplicabile prețului net franco la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:
Societatea
Nivelul taxei
Codul adițional TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Toate celelalte societăți
82,0 %
8900
(3) Cu excepția situațiilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament se aplică pentru o perioadă de trei ani.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 20 decembrie 2010.