PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 626/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 349/2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V roce 2006 Rada nařízením (ES) č. 130/2006 (2) uložila konečné antidumpingové cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „původní antidumpingová opatření“). Uvedené nařízení bylo změněno nařízením Rady (ES) č. 150/2008 (3). V roce 2012 Rada tato opatření změnila prováděcím nařízením (EU) č. 332/2012 (4) a prodloužila jejich platnost o dalších pět let prováděcím nařízením (EU) č. 349/2012 (5).
2. Zahájení prozatímního přezkumu
(2)
Žádost o přezkum podali tito výrobci v Unii: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl a Comercial Quimica Sarasa s.l. (dále jen „žadatelé“).
(3)
Žádost o přezkum byla omezena na posouzení dumpingu, pokud jde o dva vyvážející výrobce z ČLR, totiž Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj. V žádosti je uvedeno, že uplatňování opatření na stávající úrovni, která byla založena na dříve stanovené úrovni dumpingu, již zjevně není dostačující k vyrovnávání dumpingu vzhledem k tomu, že by oběma společnostem mělo být odmítnuto zacházení jako v tržním hospodářství (dále jen „tržní zacházení“).
(4)
Po zjištění, že Komise disponuje dostatečnými důkazy prima facie pro zahájení prozatímního přezkumu, a po konzultaci s poradním výborem Komise dne 29. července 2011 Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení prozatímního přezkumu omezeného na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
3. Šetření
3.1 Období šetření
(5)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
3.2 Strany dotčené tímto šetřením
(6)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala oba zmíněné vyvážející výrobce v dotčené zemi a orgány dotčené země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
3.3 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(8)
Komise zaslala dotazníky oběma vyvážejících výrobcům uvedeným v žádosti o přezkum a výrobcům ve srovnatelné zemi, Argentině.
(9)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od obou těchto vyvážejících výrobců z ČLR a rovněž od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(10)
Aby bylo oběma vyvážejícím výrobcům v ČLR, pokud o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, zaslala jim Komise za tímto účelem příslušné formuláře. Oba vyvážející výrobci podali žádost o tržní zacházení a popřípadě individuální zacházení, pokud by šetření došlo k závěru, že nesplňují podmínky pro přiznání tržního zacházení.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nutné pro stanovení toho, zda se jedná o dumping, a provedla kontrolu v prostorách těchto společností:
a)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj,
-
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou;
b)
vyvážející výrobci ve srovnatelné zemi
-
TARCOL S.A., Buenos Aires.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je shodný jako v případě původního šetření, totiž kyselina vinná, s výjimkou D-(-)-vinné kyseliny se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodném roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(13)
Dotčený výrobek se používá ve víně, přídatných látkách do potravin a nápojů, jako zpomalovač do sádry a v řadě dalších výrobků. Získává se buď jako vedlejší produkt při výrobě vína, jak je tomu u výrobců v Unii, nebo chemickou syntézou petrochemických složek, jak je tomu v případě výroby v ČLR. Z vedlejších produktů při výrobě vína se vyrábí pouze L-(+)-vinná kyselina. Syntetická výroba umožňuje vyprodukovat obě kyseliny vinné, tj. L+ a DL. Oba typy jsou dotčeným výrobkem a jejich použití se překrývá.
2. Obdobný výrobek
(14)
Shodně s předchozím šetřením také v tomto šetření byly kyselina vinná vyráběná v ČLR a vyvážená do Unie, kyselina vinná vyráběná a prodávaná na domácím trhu srovnatelné země a kyselina vinná vyráběná a prodávaná v Unii výrobci z Unie považovány za látky, které mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a tytéž základní způsoby použití. Proto byly považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodřářství („tržní zacházení“)
(15)
Obě společnosti uvedené v žádosti o přezkum požadovaly přiznání tržního zacházení. Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(16)
Kritéria pro přiznání tržního zacházení ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
podnikatelská rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech jsou přijímána na základě tržních signálů a bez podstatných zásahů státu;
2)
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;
5)
převod měn se provádí podle tržních kurzů.
(17)
O tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení požádali oba výrobci v ČLR. Jednotlivé žádosti o tržní zacházení byly podrobeny analýze a u těchto spolupracujících společností bylo uskutečněno šetření na místě.
(18)
Oběma společnostem bylo odepřeno tržní zacházení na základě prvního z kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) na základě důkazů, že cena suroviny, benzenu, byla zkreslena. Srovnání domácích cen v ČLR na základě nákupních cen jednoho spolupracujícího výrobce s cenami v dalších zemích s tržní ekonomikou ukázalo rozdíly v cenách mezi 19 % a 51 % během období šetření. ČLR ukládá dovozní clo na benzen ve výši 40 % (ačkoliv nebylo ve skutečnosti v platnosti během období přezkumného šetření) a rovněž nevrací žádný podíl ze 17 % DPH vybírané z vývozu. Zkreslení cen bylo rovněž zjištěno u ceny meziproduktu, maleinanhydridu, nakupovaného druhým ze spolupracujících výrobců, a to na základě údajů o těchto nákupech.
(19)
Tržní zacházení bylo rovněž zamítnuto jedné společnosti na základě druhého a třetího kritéria v důsledku důkazů o snížených cenách za práva k využívání pozemků a nadhodnocení aktiv společnosti za účelem ručení za úvěr od státem vlastněné banky.
(20)
Obě společnosti zpochybnily zjištění Komise poté, co jim byla zpřístupněna. Ani jedna z obou společností však nedokázala vysvětlit nízkou cenu benzenu na trhu ČLR. Společnost zmíněná v 19. bodě odůvodnění předložila některé dokumenty zpochybňující zjištění Komise ohledně cen za práva k využívání pozemků a ocenění jejích aktiv. Jelikož však tyto dokumenty byly požadovány během inspekce a nebyly poskytnuty, bylo rozhodnuto, že tyto informace nebylo možné ověřit a považovat za spolehlivé.
(21)
Tržní zacházení se tudíž zamítá oběma společnostem.
(22)
Obě společnosti však splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a mají proto nárok na přiznání individuálního antidumpingového cla na základě jejich vlastních vývozních cen.
2. Srovnatelná země
(23)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále též „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(24)
Stejně jako při původním šetření byla v oznámení o zahájení přezkumu navržena Argentina jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 7 písm. a). Po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu byla jako možný alternativní výrobce ve třetí zemi s tržním hospodářstvím určena jedna společnost v Indii a jedna v Austrálii. Žádná z těchto dvou společností však neodpověděla na dotazník, který jim byl zaslán.
(25)
Jeden výrobce kyseliny vinné v Argentině při šetření spolupracoval a odpověděl na dotazník. Šetření ukázalo, že Argentina má konkurenční trh s kyselinou vinnou představovaný dvěma vzájemně si konkurujícími místními výrobci a dovozem ze třetích zemí. Objem výroby v Argentině odpovídá více než 20 % objemu vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Argentinský trh byl proto vyhodnocen jako dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty v případě ČLR.
(26)
Byl tudíž stejně jako při předchozím šetření učiněn závěr, že Argentina představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3. Běžná hodnota
(27)
Běžná hodnota byla stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Přestože výrobce ze srovnatelné země uskutečňoval prodej dotčeného výrobku na domácím trhu, vzhledem k rozdílu v metodě výroby mezi Argentinou a ČLR, který má významný dopad na ceny a náklady, bylo rozhodnuto určit běžnou hodnotu na základě výpočtu, a nikoli na základě těchto prodejních cen na domácím trhu. Náklady na suroviny v Argentině byly nahrazeny průměrnou tržní cenou za benzen upravenou o prodejní, správní a režijní náklady v Argentině, aby byla lépe zohledněna situace na domácím trhu v Číně.
(28)
Běžná hodnota pro L-(+)-vinnou kyselinu (kterou zmíněný argentinský výrobce vyrábí) byla proto vypočítána z nákladů na výrobu kyseliny L-(+)-vinné kyseliny v Argentině, přičemž byl vzat v úvahu rozdíl mezi Argentinou a ČLR ve výrobních metodách.
(29)
Vzhledem k tomu, že argentinský výrobce nevyráběl DL-vinnou kyselinu, byla běžná hodnota rovněž vypočtena na základě rozdílu v cenách obou typů výrobku.
4. Vývozní cena
(30)
Vývozní ceny byly pro oba vyvážející výrobce z ČLR stanoveny na základě skutečné zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, prvním nezávislým odběratelem v Unii.
5. Srovnání
(31)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v nákladech na dopravu, pojistné a rozdílům v nepřímém zdanění, které se prokazatelně promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
6. Dumpingová rozpětí
(32)
Pro obě společnosti byla podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota pro každý výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou stejného výrobku.
(33)
Na tomto základě jsou vážené průměry dumpingového rozpětí vyjádřené jako procentní podíly z ceny CIF na hranici Unie před proclením následující:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou
13,1 %
Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj
8,3 %
7. Trvalá povaha změny okolností
(34)
V žádosti o přezkum bylo uvedeno, že by oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR již nemělo být přiznáno tržní zacházení a že je tato změna trvalé povahy. Na základě uvedených důvodů pro odepření tržního zacházení lze mít za to, že závěry tohoto přezkumu jsou trvalé povahy. Důkazy ukazují, že ke zkreslení ceny benzenu v Číně docházelo již před začátkem období přezkumného šetření a že neexistují žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že vláda ČLR odstranila nebo má v úmyslu odstranit dané zkreslení cen.
(35)
Důvody uvedené v 19. bodě odůvodnění týkající se konkrétních společností jsou rovněž trvalé povahy, neboť ovlivňují náklady a rozhodování společnosti po značně dlouhou dobu. Nejedná se o skutečnosti, které by ovlivnily původní šetření, v němž bylo dané společnosti přiznáno tržní zacházení.
D. ZMĚNA PLATNÝCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(36)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že současný přezkum antidumpingových opatření by měl vést ke změně úrovně stávajících platných opatření na dovoz kyseliny vinné z ČLR.
(37)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření změněna. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(38)
Jedna společnost z ČLRreagovala na poskytnuté informace a znovu zpochybnila zjištění ohledně odepření tržního zacházení na základě zkreslených cen hlavní suroviny. Společnost však nepředložila žádné nové důkazy na podporu svých tvrzení, a její argumenty byly proto odmítnuty. Společnost rovněž požadovala další informace o úpravách uvedených v 27. bodě odůvodnění, což však muselo být odmítnuto z důvodu nemožnosti poskytovat tyto informace, aniž by byly prozrazeny informace o výrobních metodách a nákladech jediného výrobce v Argentině.
(39)
Výrobní odvětví Unie reagovalo na poskytnuté informace zpochybněním postupu upřednostňujícího početně zjištěnou běžnou hodnotu před prodejními cenami na domácím trhu ve srovnatelné zemi a rovněž zpochybněním uvedených úprav početně zjištěné běžné hodnoty, beroucích v úvahu rozdíly mezi Argentinou a Čínou, pokud jde o suroviny a výrobní postupy.
(40)
Použití početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli cen v Argentině, nelze považovat za změnu metodiky podle čl. 11 odst. 9 základního nařízení. V původním šetření bylo oběma společnostem z ČLR přiznáno tržní zacházení, a proto byla běžná hodnota zjištěna z jejich vlastních domácích cen. Poté, co bylo nyní oběma společnostem tržní zacházení odepřeno, již nebylo možné použít stejnou metodiku.
(41)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že Komise měla pro výpočet individuálního rozpětí pro oba vývozce, jichž se týká tento přezkum, použít stejnou metodu, která byla v původním šetření použita pro výpočet zbytkového cla pro Čínu. Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť zbytkové clo bylo vypočítáno pro společnosti, které v rámci původního šetření nespolupracovaly. Nebylo tudíž srovnatelné s výpočtem individuálního cla pro spolupracujího vývozce, kterému bylo odepřeno tržní zacházení.
(42)
Pokud jde o úpravy výše uvedené běžné hodnoty, tyto úpravy byly nezbytné k zajištění spravedlivého srovnání vývozní ceny synteticky vyrobené kyseliny vinné s běžnou hodnotou založenou na přírodním výrobním procesu. Stejný výpočet s využitím domácích prodejních cen v Argentině a následnou úpravou běžné hodnoty nebo vývozní ceny podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by nepřinesl spravedlivé srovnání. Tyto argumenty byly proto zamítnuty.
E. ZÁVAZKY
(43)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek není vhodný pro pevný cenový závazek vzhledem k nestálosti vývozní ceny. Pro odstranění této překážky navrhl vyvážející výrobce ustanovení o indexaci, avšak bez upřesnění, jak by tato indexace byla vypočítána. Nabízená indexace navíc vycházela ze zkreslených cen benzenu na domácím trhu v Číně, což nemohlo být přijato.
(44)
Tento vyvážející výrobce kromě toho vyrábí různé typy dalších chemických produktů a je možné, že je prodává stejným zákazníkům v Unii prostřednictvím obchodních společností ve spojení. Tím by vznikalo vážné riziko křížové kompenzace a účinné sledování by bylo mimořádně ztíženo.
(45)
Kromě toho existují různé druhy dotčeného výrobku, které nejsou snadno rozlišitelné a jejich ceny vykazují významné rozdíly. Různé minimální dovozní ceny navržené vyvážejícím výrobcem by z těchto důvodů sledování znemožnily. Na základě výše uvedeného bylo konstatováno, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 349/2012 se nahrazuje tímto:
„Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Čchang-cou
13,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ning-chaj
8,3 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Chang-čou - doplňkový kód TARIC A687)
34,9 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 626/2012 AL CONSILIULUI
din 26 iunie 2012
de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatele (3), (5) și (6),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În 2006, Consiliul a instituit, prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 130/2006 (2), o taxă antidumping definitivă (denumită în continuare „măsurile antidumping originale”) la importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC” sau „țara în cauză”). Regulamentul respectiv a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 150/2008 al Consiliului (3). În 2012, Consiliul a modificat măsurile respective prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 332/2012 (4) și le-a prelungit pentru o nouă perioadă de cinci ani prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 (5).
2. Inițierea unei reexaminări intermediare
(2)
Cererea de reexaminare a fost depusă de următorii producători din Uniune: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie Srl și Comercial Quimica Sarasa s.l. (denumiți în continuare „solicitanții”).
(3)
Domeniul cererii de reexaminare se limitează la analiza dumpingului în ceea ce-i privește pe doi producători-exportatori din RPC, respectiv Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou, și Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai. Cererea a susținut că instituirea în continuare de măsuri la nivelul actual, care se bazează pe nivelul de dumping stabilit anterior, pare a nu mai fi suficientă pentru a contracara dumpingul, având în vedere că ambelor societăți ar trebui să li se respingă cererea de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”).
(4)
Stabilind că deține suficiente elemente de probă prima facie pentru deschiderea unei reexaminări intermediare și în urma consultării Comitetului consultativ, Comisia a anunțat la 29 iulie 2011, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări intermediare limitate la dumping, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.
3. Ancheta
3.1. Perioada de anchetă
(5)
Ancheta privind dumpingul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2010 și 30 iunie 2011 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).
3.2. Părțile vizate de prezenta anchetă
(6)
Comisia a informat în mod oficial cei doi producători-exportatori din țara în cauză și autoritățile țării în cauză cu privire la deschiderea reexaminării intermediare.
(7)
Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
3.3. Răspunsuri la chestionare și verificări
(8)
Comisia a trimis chestionare către cei doi producători-exportatori menționați în cererea de reexaminare și producătorilor din țara analogă, Argentina.
(9)
S-au primit răspunsuri la chestionare de la cei doi producători-exportatori din RPC, precum și de la producătorul cooperant din țara analogă.
(10)
Pentru a permite celor doi producători-exportatori din RPC să prezinte o cerere de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”) sau a tratamentului individual (denumit în continuare „TI”), dacă doreau acest lucru, Comisia a trimis formulare de cerere în acest sens. Ambii au prezentat cereri pentru statutul de societate care îndeplinește condițiile unei economii de piață sau pentru tratamentul individual, în eventualitatea în care ancheta stabilea că nu sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea statutului de TEP.
(11)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului și a procedat la efectuarea de vizite de verificare în incintele următoarelor societăți:
(a)
producători-exportatori în RPC:
-
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai;
-
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou;
(b)
producători-exportatori din țara analogă:
-
TARCOL S.A., Buenos Aires.
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
4. Produsul în cauză
(12)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu cel din ancheta inițială, și anume acidul tartric, cu excepția acidului tartric D-(-)- cu o rotație optică negativă de cel puțin 12,0 grade, măsurată într-o soluție de apă în conformitate cu metoda descrisă în farmacopeea europeană, originar din RPC, încadrat în prezent la codul NC ex 2918 12 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(13)
Produsul în cauză se utilizează în vin, băuturi și aditivi alimentari, ca ignifug în mortar și în numeroase alte produse. Produsul poate fi obținut fie pe baza produselor secundare din fabricarea vinului, ca în cazul producției din Uniune, fie prin sinteză chimică plecând de la compuși petrochimici, ca în cazul producției din RPC. Numai acidul tartric L+ este produs pe baza produselor secundare din fabricarea vinului. Mijloacele sintetice de producție permit fabricarea atât a acidului tartric L+, cât și a acidului tartric DL. Ambele tipuri reprezintă produsul în cauză și utilizările lor se suprapun.
5. Produsul similar
(14)
Ca și în cazul anchetei precedente, s-a considerat că acidul tartric fabricat în RPC și exportat către Uniune, acidul tartric fabricat și vândut în țara analogă (Argentina) și acidul tartric fabricat și vândut în Uniune de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și este destinat acelorași utilizări de bază. Prin urmare, aceste produse au fost considerate produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
C. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață
(15)
Ambele societăți menționate în cererea de reexaminare au solicitat acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se determină în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul menționat pentru acei producători despre care s-a constatat că îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază.
(16)
Pe scurt și numai în scop orientativ, criteriile TEP sunt prezentate mai jos, în formă rezumată:
1.
deciziile și costurile economice se stabilesc drept reacție la condițiile de piață și fără intervenția semnificativă a statului;
2.
actele contabile sunt supuse auditării independente, în conformitate cu standardele internaționale, și utilizate în orice caz;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem al economiei planificate;
4.
legislația privind falimentul și proprietatea asigură securitatea juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb se efectuează la cursul pieței.
(17)
Ambii producători din RPC au cerut TEP în temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Fiecare cerere de TEP a fost analizată și au fost efectuate anchete la fața locului la societățile comerciale care au cooperat.
(18)
Pentru ambele societăți, TEP a fost refuzat în temeiul criteriului 1 de la articolul 2 alineatul (7) litera (c), pe baza dovezilor că prețul materiei prime de bază, benzen, a fost denaturat. O comparație a prețurilor de pe piața internă din RPC, utilizând ca sursă prețurile de achiziție ale unui producător cooperant comparate cu prețurile practicate în alte țări cu economie de piață, a arătat o diferență de preț cuprinsă între 19 % și 51 % în cursul perioadei de anchetă. RPC impune un tarif de 40 % la importul de benzen (deși acesta nu era în realitate în vigoare în cursul perioadei de anchetă) și, de asemenea, nu rambursează nicio parte din TVA-ul de 17 % perceput la exportul acestui produs. De asemenea, au fost constatate denaturări ale prețurilor materiei prime intermediare, anhidridă maleică, achiziționată de celălalt producător cooperant, folosind ca sursă achizițiile sale.
(19)
TEP a fost, de asemenea, refuzat unei societăți comerciale pe baza criteriilor 2 și 3, ca urmare a dovezilor privind prețul scăzut pentru dreptul de folosire a pământului și, de asemenea, ca urmare a supraevaluării activelor societății pentru a garanta un împrumut de la o bancă proprietate de stat.
(20)
Ambele societăți au contestat constatările Comisiei după ce acestea le-au fost comunicate. Cu toate acestea, niciuna dintre societăți nu a putut explica prețul scăzut al benzenului pe piața din RPC. Societatea menționată la considerentul 19 a furnizat o serie de documente pentru a contesta constatările Comisiei în ceea ce privește prețurile pentru dreptul de folosire a pământului și evaluarea activelor sale. Cu toate acestea, deoarece aceste documente au fost solicitate în timpul inspecției și nu au fost furnizate, s-a decis, în consecință, că aceste informații nu pot fi verificate sau considerate ca informații de bază.
(21)
În consecință, TEP este refuzat celor două societăți.
(22)
Cu toate acestea, ambele societăți îndeplinesc cerințele stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, au dreptul de a beneficia de o taxă antidumping individuală utilizând propriile lor prețuri la export.
2. Țara analogă
(23)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului sau a valorii construite într-o țară terță cu economie de piață adecvată (denumită în continuare „țara analogă”) sau pe baza prețului practicat la exportul din țara analogă către alte țări, inclusiv către Uniune sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, în orice alt mod rezonabil, inclusiv pe baza prețului plătit efectiv sau care urmează să fie plătit în Uniune pentru produsul similar, ajustat în mod corespunzător, dacă este necesar, pentru ca acesta să includă o marjă de profit rezonabilă.
(24)
În avizul de deschidere, precum și pe parcursul anchetei inițiale, Argentina a fost propusă ca țară analogă adecvată, în scopul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. În urma publicării avizului de deschidere, o societate comercială din India și una din Australia au fost identificate ca posibile alternative de producători dintr-o țară terță cu economie de piață. Cu toate acestea, niciuna dintre cele două societăți comerciale nu a răspuns la chestionarul care le-a fost transmis.
(25)
Un producător de acid tartric din Argentina a cooperat la anchetă, răspunzând la un chestionar. Ancheta a arătat că Argentina are o piață concurențială pentru acidul tartric cu doi producători locali concurenți și importuri din țări terțe. În plus, volumul producției Argentinei reprezintă peste 20 % din volumul exporturilor din RPC ale produsului în cauză către Uniune. Prin urmare, piața argentiniană a fost considerată suficient de reprezentativă pentru determinarea valorii normale pentru RPC.
(26)
Prin urmare, s-a concluzionat, ca și în ancheta anterioară, că Argentina reprezintă o țară analogă corespunzătoare, în sensul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
3. Valoarea normală
(27)
Valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul cooperant din țara analogă. Deși producătorul din țara analogă avusese vânzări interne de produs în cauză, având în vedere diferența dintre metoda de producție din Argentina și din RPC, care are un impact semnificativ asupra prețurilor și costurilor, s-a decis să se construiască valoarea normală, în loc să se utilizeze aceste prețuri de vânzare pe piața internă. Costul materiilor prime din Argentina a fost înlocuit cu un preț mediu pe piață pentru benzen și s-au ajustat costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale în Argentina pentru a reflecta mai bine piața internă din RPC.
(28)
Valoarea normală pentru acidul tartric L+ (care este fabricat de către producătorul argentinian) a fost, prin urmare, construită pe baza costului de producție din Argentina pentru acidul tartric L+, luând în considerare diferența în ceea ce privește metodele de producție dintre Argentina și RPC.
(29)
Având în vedere că producătorul argentinian nu a fabricat acid tartric DL, valoarea normală a fost construită și pe baza diferenței dintre prețuri constatată între cele două tipuri de produs.
4. Prețul de export
(30)
Prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie să fie plătite de primul client independent din Uniune pentru ambii producători-exportatori din RPC.
5. Comparația
(31)
În scopul unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază, s-a ținut cont, sub formă de ajustări, de anumite diferențe în materie de transport, asigurare și impozitare indirectă, care s-a dovedit că afectau prețurile și comparabilitatea lor.
6. Marjele de dumping
(32)
Pentru ambele societăți comerciale, valoarea normală medie ponderată pentru fiecare produs a fost comparată cu prețul mediu ponderat pentru același tip de produs, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.
(33)
Din acest motiv, marjele de dumping medii ponderate, exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Societatea comercială
Marja de dumping
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou
13,1 %
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai
8,3 %
7. Caracterul durabil al circumstanțelor modificate
(34)
În cererea de reexaminare, s-a afirmat că nu ar mai trebui să li se acorde TEP celor doi producători-exportatori din RPC și că această modificare a fost de durată. Având în vedere motivele pentru refuzul TEP, se poate considera că concluziile acestei reexaminări au un caracter durabil. Dovezile arată că denaturarea în ceea ce privește prețul benzenului din RPC a existat înainte de PAR și că nu există dovezi care să indice că guvernul RPC a eliminat aceste denaturări sau că va proceda în acest sens.
(35)
Din motivele specifice societăților, care au fost menționate la considerentul 19, acestea au un caracter durabil, deoarece afectează costurile și deciziile societății pe o perioadă semnificativă de timp. Ele nu reprezintă evenimente care ar fi afectat ancheta inițială în care s-a acordat TEP pentru această societate.
D. MODIFICAREA MĂSURILOR ANTIDUMPING ÎN VIGOARE
(36)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că prezenta reexaminare antidumping ar trebui să modifice nivelul măsurilor actuale în vigoare la importurile de acid tartric originar din RPC.
(37)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande modificarea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări.
(38)
O societate comercială din RPC a răspuns din nou la comunicare, contestând constatările referitoare la respingerea cererii de acordare a TEP pe motivul distorsionării prețului pentru principala materie primă. Cu toate acestea, aceasta nu a oferit noi elemente de probă în sprijinul afirmațiilor făcute, în consecință, argumentele sale au fost respinse. De asemenea, aceasta a solicitat informații suplimentare privind ajustările menționate la considerentul 27, însă această cerere a trebuit să fie respinsă, deoarece ar fi imposibil să i se răspundă fără a dezvălui metodele de producție și costurile producătorului unic din Argentina.
(39)
Industria din Uniune a răspuns la comunicare contestând utilizarea unei valori normale construite și nu a prețurilor de vânzare internă din țara analogă, precum și ajustările menționate mai sus în ceea ce privește valoarea normală construită pentru a ține seama de diferența în ceea ce privește materiile prime și procesele de producție dintre Argentina și RPC.
(40)
În ceea ce privește utilizarea unei valori normale construite și nu a prețurilor din Argentina, acest fapt nu poate fi considerat ca reprezentând o schimbare a metodologiei, conform articolului 11 alineatul (9) din regulamentul de bază. În ancheta inițială, ambele societăți din RPC au primit TEP și, prin urmare, valoarea normală s-a bazat pe prețurile practicate de acestea pe piața internă. În cazul de față, cum TEP a fost refuzat ambelor societăți comerciale, nu se mai poate utiliza aceeași metodologie.
(41)
Industria din Uniune a susținut în continuare că Comisia ar fi trebuit să utilizeze metodologia stabilită în ancheta inițială pentru a calcula taxa reziduală pentru RPC în vederea calculării marjelor individuale pentru cei doi exportatori care au făcut obiectul acestei revizuiri. Acest argument a fost respins, deoarece taxa reziduală a fost calculată pentru societăți comerciale care nu au cooperat la ancheta inițială. Prin urmare, nu este comparabilă cu calcularea unei taxe individuale pentru un exportator cooperant căruia nu i s-a acordat TEP.
(42)
În ceea ce privește ajustările aduse valorii normale, conform celor de mai sus, acestea au fost necesare pentru a garanta o comparație corectă între prețurile de export pentru un acid tartric produs sintetic și o valoare normală bazată pe un proces de producție naturală. Încercarea de a efectua același calcul utilizând prețurile de la vânzările interne din Argentina și apoi ajustarea valorii normale și/sau a prețului la export în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază nu ar fi reprezentat o comparație corectă. În consecință, aceste argumente au fost respinse.
E. ANGAJAMENTE
(43)
Un producător-exportator din RPC a oferit un angajament de preț în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) din regulamentul de bază. Produsul în cauză nu este adecvat pentru un angajament de preț fix din cauza volatilității prețului la export. Pentru a soluționa această problemă, producătorul-exportator a oferit o clauză de indexare, fără ca, totuși, să specifice modul în care această indexare ar fi calculată. De asemenea, acesta a oferit o indexare bazată pe prețul intern distorsionat pentru benzen din RPC, ceea ce nu a putut fi acceptat.
(44)
Mai mult, producătorul-exportator respectiv produce tipuri diferite de alte produse chimice și poate vinde aceste produse clienților comuni din Uniunea Europeană prin intermediul societăților comerciale afiliate. Acest fapt ar putea crea un risc grav de compensare încrucișată și ar face foarte dificilă monitorizarea efectivă.
(45)
În plus, există tipuri diferite de produs în cauză, care nu sunt ușor de diferențiat și care prezintă diferențe considerabile din punct de vedere al prețului. PMI-urile diferite propuse de producătorul-exportator ar face, prin urmare, ca monitorizarea să fie impracticabilă. Pe baza celor de mai sus, se concluzionează că angajamentele oferite nu pot fi acceptate,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Tabelul de la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 349/2012 se modifică după cum urmează:
„Societatea comercială
Taxă antidumping
Cod adițional TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou
13,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai
8,3 %
A689
Toate celelalte societăți (cu excepția Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, Hangzhou - cod adițional TARIC A687).
34,9 %
A999”
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 26 iunie 2012.