PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 510/2010 AL CONSILIULUI
din 14 iunie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite la importurile de anumite tipuri de sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. MĂSURILE PROVIZORII
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 1242/2009 (3) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie la importurile de anumite sisteme de scanare a încărcăturii originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Procedura a fost inițiată ca urmare a reclamației depuse la 2 februarie 2009 de Smiths Detection Group Limited (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unui producător care reprezintă mai mult de 80 % din producția totală a Uniunii de anumite sisteme de scanare a încărcăturii. Această reclamație conținea dovezi ale dumpingului și prejudiciului material rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea unei proceduri.
2. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(3)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea măsurilor antidumping provizorii (comunicarea provizorie), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile interesate care au solicitat audieri au fost audiate.
(4)
Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. În special, Comisia și-a continuat ancheta cu privire la aspectele legate de consumul la nivelul Uniunii. În această privință, Comisia a contactat părțile interesate, în special utilizatorii, precum și producătorii produsului în cauză, în vederea verificării pretențiilor părților în ceea ce privește o serie de tranzacții.
(5)
Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut la considerentul 9 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2007 și 31 decembrie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2004 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
(6)
Singurul producător-exportator chinez care a cooperat (producătorul-exportator chinez) a susținut că nu există nicio justificare în vederea utilizării unei PA de 18 luni în locul uneia de 12 luni, utilizată în mod normal în anchetele antidumping. Conform producătorului-exportator chinez, PA ar fi trebuit să acopere doar anul calendaristic 2008.
(7)
De la bun început ar trebui subliniat faptul că producătorul-exportator chinez nu a adus obiecții cu privire la utilizarea unei PA de 18 luni în timpul etapei provizorii a anchetei. Pretenția a fost formulată după adoptarea măsurilor provizorii. Cu toate acestea, PA fusese deja anunțată în avizul de deschidere a procedurii și în chestionare, adică chiar la începutul anchetei. Motivele specifice pentru alegerea unei PA de 18 luni au fost explicate în considerentul 9 din regulamentul provizoriu. Partea nu a prezentat niciun argument care ar putea să pună la îndoială justificarea privind existența unui număr relativ mic de tranzacții pe piața respectivă.
(8)
În vederea asigurării comparabilității depline a cifrelor privind PA cu cifrele privind anii anteriori, toate cifrele care figurează în părțile privind prejudiciul și aspectele de cauzalitate pentru PA au fost exprimate pe bază anuală.
(9)
De asemenea, producătorul-exportator chinez a afirmat că PA a fost aleasă în vederea manipulării factorilor de prejudiciu. Această afirmație trebuie respinsă.
(10)
La începutul anchetei, Comisia nu cunoștea și nu avea cum să cunoască ansamblul complex de date și cifre privind indicatorii de prejudiciu la începutul anchetei. Aceste date au fost stabilite doar în cursul anchetei.
(11)
În cele din urmă, ar trebui subliniat faptul că nu este prima dată când o PA este stabilită pentru o perioadă mai lungă de 12 luni [de exemplu, PA de 16 luni în cazul calciului metalic originar din RPC și Rusia stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 892/94 al Comisiei (4) sau PA de 18 luni în cazul carbonatului disodic originar din SUA stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 823/95 al Comisiei (5)].
(12)
De asemenea, producătorul-exportator chinez a declarat că semnarea contractului cuprinde toate tranzacțiile la un moment dat, indiferent dacă o vânzare se efectuează printr-o procedură de ofertare sau nu și, prin urmare, nu este necesară o prelungire a PA. Acest argument este neconvingător deoarece nu abordează problema de bază reprezentată de numărul relativ mic de tranzacții pe această piață. Data semnării contractului a fost utilizată doar pentru a avea informații suficient de clare în ceea ce privește elementele materiale ale vânzărilor și, în același timp, pentru a avea o dată definită pentru a distinge între ceea ce ar trebui să se includă în PA și, respectiv, perioadele anterioare și ceea ce ar trebui să se excludă.
(13)
În absența altor observații privind PA, se confirmă considerentul 9 din regulamentul provizoriu.
(14)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite tipuri de sisteme de scanare a încărcăturilor originare din RPC și de a percepe definitiv sumele asigurate prin intermediul taxei provizorii. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei comunicări.
(15)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
3. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(16)
După instituirea măsurilor provizorii, definiția produsului a fost revizuită în lumina observațiilor producătorului-exportator chinez și a unei examinări aprofundate a afirmațiilor formulate de industria din Uniune. Acest proces a condus la concluzia că niciun produs care utilizează tehnologie alfa sau beta nu poate fi utilizat pentru scanarea încărcăturii. Prin urmare, se consideră justificată excluderea acestor două tipuri de tehnologii din domeniul de aplicare al produsului. Nu a fost prezentată nicio altă observație care să pună la îndoială constatările provizorii conform cărora toate celelalte tehnologii (exceptând alfa și beta) care au făcut obiectul definiției produsului pot fi utilizate la scanerele de încărcături și că toate tipurile de produse au același scop, și anume scanarea încărcăturii utilizând aceeași caracteristică principală, adică emisia de radiații concentrate în scanarea încărcăturii. Într-adevăr, în timpul PA, în Uniune au fost vândute unități de produse în cauză care au la bază tehnologie care utilizează raze gamma.
(17)
Având în vedere cele menționate mai sus, s-a ajuns la concluzia că toate tipurile de sisteme de scanare a încărcăturii bazate pe tehnologia neutronică, pe utilizarea razelor X, cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor gamma, încadrate în prezent la codurile NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00, precum și autovehiculele echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90, au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază, au aceiași utilizatori finali și se află în concurență pe piața Uniunii. Prin urmare, concluziile prezentate la considerentele 10-15 din regulamentul provizoriu sunt confirmate în măsura în care acestea nu se referă la tehnologiile care utilizează radiații alfa și beta.
(18)
În absența altor observații privind produsul similar, se confirmă considerentul 16 din regulamentul provizoriu.
(19)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează în mod definitiv că toate tipurile de sisteme de scanare a încărcăturii, astfel cum au fost definite mai sus, sunt similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
4. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (TEP)
(20)
Producătorul-exportator chinez nu a solicitat tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) ci doar tratament individual („TI”). În lipsa oricăror alte observații, se confirmă considerentele 19-20 din regulamentul provizoriu.
2. Tratamentul individual (TI)
(21)
În absența oricăror observații cu privire la TI, se confirmă considerentele 21-25 din regulamentul provizoriu.
3. Valoarea normală
3.1. Țara analoagă
(22)
Nicio parte nu a adus obiecții cu privire la alegerea Statelor Unite ale Americii (SUA) ca țară analoagă.
(23)
Producătorul-exportator chinez și-a menținut observațiile privind necooperarea unei societăți stabilite în SUA afiliată reclamantului. Acesta a susținut că reclamantul a utilizat date privind societatea afiliată din SUA pentru a calcula valoarea normală în reclamație, în condițiile în care, în timpul anchetei, reclamantul a afirmat că societatea afiliată din SUA nu fabrică produsul similar. Exportatorul-producător chinez a afirmat că partea afiliată din SUA reclamantului ar fi trebuit să fie obligată să coopereze în cadrul anchetei și, în cazul în care aceasta nu ar fi cooperat, acest fapt să reprezinte un motiv pentru a fi considerat necooperant și pentru încheierea procedurii. De asemenea, s-a susținut faptul că Comisia ar fi trebuit să clarifice și să verifice dacă societatea din SUA fabrică produsul similar. În cele din urmă, exportatorul-producător chinez a contestat utilizarea regulilor de origine ne-preferențiale ale Uniunii ca indicator care să permită stabilirea dacă un operator economic ar putea fi considerat ca fabricant al unui produs sau nu.
(24)
În ceea ce privește observațiile privind utilizarea în reclamație a datelor care provin de la societatea afiliată din SUA reclamantului, trebuie reținut faptul că informațiile privind valoarea normală din reclamație au avut la bază, în general, prețurile din SUA care erau disponibile pe site-ul internet al „GSA Advantages” al guvernului SUA. În cazul a două tipuri de produs similar nu era disponibil în mod public niciun preț și, prin urmare, valoarea normală a trebuit să fie construită de reclamant pe baza informațiilor privind costurile sale de producție din Uniune ajustate la nivelul costurilor din SUA pe baza cunoștințelor acestuia cu privire la piața SUA.
(25)
În plus, producătorul-exportator chinez nu a furnizat niciun element de probă care ar putea să pună la îndoială constatările enunțate la considerentul 32 din regulamentul provizoriu.
(26)
Legislația antidumping a Uniunii nu prevede, în niciun caz, că o procedură ar trebui terminată atunci când un producător din țara analoagă a decis să nu coopereze la anchetă. Faptul că producătorul este afiliat reclamantului nu modifică această concluzie. În plus, jurisprudența pe care se baza producătorul-exportator chinez, și anume T-249/06 (Interpipe) nu este, de asemenea, relevantă în acest context deoarece, în cauza respectivă, problema în cauză era în ce măsură o sucursală a unui producător din Uniune este obligată să coopereze în scopul stabilirii prejudiciului. Acest fapt nu are nimic de-a face cu furnizarea de date în vederea stabilirii valorii normale în țara analoagă.
(27)
În ceea ce privește argumentul prezentat privind definiția conceptului de producător, trebuie subliniat faptul că ancheta a stabilit că reclamantul fabrică produsul similar în Uniune și că această activitate de producție conferă originea, în conformitate cu normele de origine ne-preferențiale ale Uniunii. Legislația nu prevede obligația de a furniza nicio concluzie cu privire la statutul entităților juridice care nu fac obiectul anchetei în cadrul actualei proceduri, care nu sunt stabilite în Uniune sau ale căror date nu au fost utilizate în timpul anchetei pentru stabilirea oricărei concluzii.
(28)
În lipsa altor observații privind alegerea țării analoage, se confirmă considerentele 26-37 din regulamentul provizoriu.
3.2. Determinarea valorii normale
(29)
Se reamintește faptul că valoarea normală a fost calculată pe baza datelor furnizate de unicul producător care a cooperat din țara analoagă (SUA) și de industria din Uniune. Prin urmare, pentru un tip de produs importat în Uniune, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare interne ale producătorului american de produs similar fabricat în SUA. Producătorul american care a cooperat nu a fabricat nici un alt tip de produs care ar fi putut fi comparat cu tipurile de produse importate din RPC în Uniune. Prin urmare, pentru a putea dispune de o bază mai mare pentru valoarea normală, Comisia a examinat, de asemenea, dacă, în cazul altor tipuri de produse, valoarea normală ar putea fi stabilită pe orice altă bază, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază („orice altă bază rezonabilă”). Într-o etapă provizorie, s-a stabilit că informațiile verificate privind costurile raportate de industria din Uniune ar putea fi utilizate pentru anumite tipuri de produse.
(30)
După instituirea de măsurii provizorii, producătorul-exportator chinez a prezentat observații cu privire la valoarea normală.
(31)
Producătorul-exportator chinez a afirmat că valoarea normală ar trebui ajustată descrescător cu o sumă care să reprezinte diferența de cost între acceleratoarele produse în intern și cele cumpărate din exterior, deoarece societatea chineză fabrică acceleratoare, în timp ce producătorul american și industria din Uniune le cumpără.
(32)
În ceea ce privește această afirmație, trebuie subliniat faptul că aceasta nu a fost însoțită de niciun element de probă concret, în ciuda faptului că astfel de elemente de probă au fost solicitate de către Comisie în cursul anchetei.
(33)
Producătorul-exportator chinez a solicitat Comisiei să furnizeze specificația exactă a tipurilor de model specific utilizate pentru calculul valorii normale. În această privință, trebuie menționat faptul că industria din Uniune și țara producătoare analoagă consideră acest tip de informații drept confidențiale. Într-adevăr, dacă una dintre acestea ar dezvălui numele exact al modelelor, ținând cont de faptul că modelele aparțineau doar unei serii și că caracteristicile specifice ale acestei serii au fost deja dezvăluite și de faptul că doar un număr limitat de tipuri de modele au fost utilizate în scopul calculării valorii normale, în acest caz, părțile care ar beneficia de o astfel de dezvăluire ar putea să deducă prețurile reale percepute pentru tipurile de modele specifice sau costul și prețurile pe baza cărora a fost construită valoarea normală pentru diferitele tipuri de modele. Acest tip de informații sunt, într-adevăr, confidențiale prin natura lor și, prin urmare, această cerere a trebuit să fie respinsă.
(34)
Producătorul-exportator chinez și-a exprimat îndoiala cu privire la modul în care Comisia a stabilit valoarea normală pe baza datelor industriei din Uniune. Acesta a afirmat că ar trebui utilizate mai degrabă prețurile reale de vânzare decât prețurile propuse în cadrul procedurilor de ofertare. În primul rând, trebuie reamintit faptul că datele industriei din Uniune au fost utilizate pentru a avea un procentaj de reprezentativitate mai mare pentru comparația între valoarea normală și vânzările la export efectuate de producătorul-exportator chinez. Prin urmare, în măsura în care este posibil, pentru tipurile de produs în cauză pentru care nu a putut fi stabilită valoarea normală pe baza informațiilor disponibile în SUA, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor verificate ale industriei din Uniune pentru același tip de produse care au fost importate din RPC.
(35)
Prin urmare, pentru o serie de tipuri de produse (altele decât sistemele de scanare mobile), valoarea normală a fost construită pe baza costurilor standard, fără a ține cont de orice lucrări de infrastructură sau de alte costuri la fața locului și prin adăugarea unui procentaj normal pentru profitul care a fost oricum în mod semnificativ mai mic decât profitul vizat utilizat pentru stabilirea marjei de prejudiciu. Ancheta a stabilit că industria Uniunii aplică costuri standard pentru toate tipurile de produse pe care le oferă. Documentele privind elaborarea acestor costuri standard, modul în care acestea sunt calculate și compararea lor cu costurile reale au fost verificate și nu a fost constată nicio neregulă.
(36)
În plus, structura costurilor industriei Uniunii a fost comparată cu structura costurilor producătorului american de produs similar. S-a stabilit că (i) marja de profit a producătorului american era mai mare decât marja de profit utilizată în vederea construirii valorii normale pe baza datelor industriei Uniunii și că (ii) structura costului industriei Uniunii este în mare similară cu cea a producătorului din țara analoagă (diferența exactă nu poate fi dezvăluită din motive de confidențialitate). Prin urmare, utilizarea datelor industriei Uniunii pentru stabilirea valorii normale este în mod evident în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(37)
Producătorul-exportator chinez a făcut observații, de asemenea, cu privire la procedura publică de ofertare pe baza căreia producătorul american al produsului similar a vândut mobile sisteme de scanare a încărcăturii pe piața americană. Acesta a afirmat că în cazul în care Comisia utilizează o valoare normală pe baza unei proceduri publice de ofertare care a avut loc în 2005 și o compară cu prețul la export aferent PA, atunci această comparație nu poate fi considerată justă. Această afirmație nu este confirmată de faptele stabilite de anchetă. În SUA, procedurile publice de ofertare sunt organizate în vederea atribuirii unor contracte-cadru în temeiul cărora câștigătorul procedurii publice de ofertare își poate vinde produsele pentru o anumită perioadă de timp. Totuși, aceste contracte-cadru nu menționau niciun preț. Un astfel de contract a fost, într-adevăr, încheiat în 2005, dar ofertele de preț individuale și semnarea contractelor au avut loc în 2007, adică în timpul PA. Prin urmare, Comisia a considerat că această procedură publică de ofertare ar trebui să fie considerată în PA și să facă parte din datele utilizate în vederea calculării marjei de dumping.
(38)
De asemenea, producătorul-exportator chinez a solicitat clarificarea motivului pentru care valoarea normală pentru sistemul care poate fi relocat similar celui vândut în Letonia de producătorul-exportator chinez nu a fost dedusă din vânzările producătorului american ci, mai degrabă, din datele furnizate de industria Uniunii. În această privință, este menționat faptul că Comisia nu putea utiliza date din țara analoagă deoarece astfel de date nu erau disponibile pentru producătorul competent din țara analogă.
(39)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 38-42 din regulamentul provizoriu.
4. Prețul la export
(40)
După instituirea de măsurii provizorii, producătorul-exportator chinez a prezentat observații privind prețul la export.
(41)
Aceste observații au fost făcute în legătură cu tranzacțiile din Țările de Jos, Finlanda și Polonia în ceea ce privește anumite elemente ale costului. Observațiile care au putut fi coroborate cu datele verificate au fost acceptate iar calculul marjei de dumping a fost revizuit în consecință. Observațiile privind anumite costuri de instalare au trebuit să fie respinse. În această privință, se reamintește faptul că, deși datele reale relevante privind prețul diferitelor elemente ale produsului în cauză au fost solicitate în diverse etape ale anchetei, societatea nu a făcut nicio încercare de a furniza vreo propunere de defalcare concludentă. Sumele furnizate după prezentarea constatărilor provizorii reprezintă informații noi care nu sunt susținute de informații contabile sau alte elemente de probă care să poată fi verificate.
(42)
De asemenea, producătorul-exportator chinez a precizat faptul că a efectuat o vânzare fără procedură publică de ofertare. Această informație a fost confirmată. Cu toate acestea, ancheta a stabilit că această vânzare nu a fost realizată în cursul operațiunilor comerciale normale. A reprezentat, de fapt, un produs înlocuitor al cărui preț fusese stabilit mai mulți ani înainte de PA. Produsul înlocuitor era de un tip complet diferit față de produsul original. Prin urmare, aceasta nu a reprezentat o tranzacție care să aparțină PA, ci finalizarea unui contract încheiat anterior. În consecință, prețul la export al acestei tranzacții nu a putut fi avut în vedere în ceea ce privește acest calcul.
(43)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 43-46 din regulamentul provizoriu.
5. Comparația
(44)
Producătorul-exportator chinez a afirmat că comparația a fost făcută pe baza unor numere de control incomplete al produselor, care ignoră diferențele fizice între produsele care trebuie comparate. În plus, producătorul-exportator chinez a declarat că acceleratoarele, diferențele între tipurile de șasiuri și nivelurile de energie ar fi trebuit avute în vedere la momentul comparării prețurilor.
(45)
În ceea ce privește prima afirmație, următoarele aspecte trebuie subliniate. În ceea ce privește datele provenite de la industria Uniunii, se reamintește faptul că calculele au fost făcute pe baza datelor legate direct de ofertele respective din cadrul procedurilor publice de ofertare, și anume pentru tipurile de produs care concurau la același nivel comercial, în același timp și care erau considerate de autoritățile contractante ca fiind comparabile. În ceea ce privește datele furnizate de producătorul american al produsului similar, ancheta a stabilit că tipul de produs comparat îndeplinește normele stricte stabilite în temeiul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază, și anume este un produs similar în toate privințele cu produsul avut în vedere. Prin urmare, faptul că nu toate diferențele fizice sunt reflectate în numărul de control al unui produs sau numărul incomplet de control al unui produs nu împiedică Comisia să efectueze o comparație justă între valoarea normală și prețul la export. În plus, diferențele care ar fi putut afecta comparabilitatea prețurilor au fost analizate. Informațiile din dosar indică faptul că produsele livrate de producătorul-exportator chinez prezentau adeseori caracteristici suplimentare în comparație cu cele utilizate ca bază pentru valoarea normală. Drept rezultat, valoarea normală a fost stabilită în mod conservator.
(46)
În ceea ce privește acceleratoarele, tipurile de șasiu și nivelurile de energie ar trebui subliniat faptul că ajustările solicitate sunt în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază dar nu s-a demonstrat faptul că diferențele pretinse dintre factori ar fi avut un efect asupra prețului și a comparabilității prețurilor deoarece producătorul-exportator chinez nu a furnizat nicio informație care să justifice o ajustare.
(47)
Producătorul-exportator chinez a afirmat că acceleratorul este un element important al produsului în cauză și ar fi trebuit să fie inclus în structura numărului de control al produsului. Comisia nu a inclus acceleratorul în structura numărului de control al produsului deoarece nicio parte interesată nu a prezentat niciun element de probă care să ateste faptul că acceleratorul este un factor care să diferențieze diferitele tipuri de produse.
(48)
Producătorul-exportator chinez a solicitat, de asemenea, să se identifice și să se cuantifice ajustările efectuate la valoarea normală pentru a o aduce la nivelul franco fabrică. Ajustările pentru costurile cu garanția și costurile de credit au fost făcute la valoarea normală stabilită pe baza prețurilor la vânzarea pe piața internă ale singurului producător american al produsului similar. Ajustări pentru costurile de transport, costurile cu garanția, cheltuielile cu formarea profesională, cheltuielile de documentare și comisioanele agenților au fost făcute la valoarea normală stabilită pe baza datelor furnizate de industria Uniunii. În ceea ce privește cererea de cuantificare a acestor ajustări, Comisia nu poate să dezvăluie acest tip de date deoarece aceste informații sunt considerate confidențiale prin natura lor. Trebuie subliniat faptul că, la momentul calculării prețului la export franco fabrică, datele corespunzătoare nu au fost dezvăluite nici industriei Uniunii.
(49)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 47-48 din regulamentul provizoriu.
6. Marje de dumping
(50)
Producătorul-exportator chinez a criticat faptul că anumite vânzări au fost excluse de la calculul dumpingului. În această privință, se observă că, inițial, valorile vânzărilor tranzacțiilor în cauză au fost avute în vedere pentru stabilirea prețurilor la export. Cu toate acestea, valoarea normală pentru aceste tranzacții nu a putut fi stabilită. Prin urmare, nu a putut fi făcută nicio comparație între valoarea normală și prețul la export.
(51)
De asemenea, producătorul-exportator chinez a afirmat că valorile CIF ale vânzărilor menționate la considerentul 50 ar fi trebuit să fie incluse în valoarea totală CIF care a avut rolul de numitor pentru calculul dumpingului. Afirmația nu poate fi acceptată. Dumpingul total se calculează împărțind suma diferitelor dumpinguri constatate (în cazurile în care a putut fi efectuată o comparație a prețurilor) la suma valorilor CIF corespunzătoare. Includerea în calcul a valorilor CIF ale vânzărilor pentru care nu a putut fi făcută o comparație între valoarea normală și prețul la export datorită absenței unei valori normale stabilite ar falsifica calculul deoarece numărătorul și numitorul nu s-ar mai referi la tranzacții comparabile.
(52)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 49-50 din regulamentul provizoriu.
(53)
Prin prisma celor menționate anterior, marja de dumping definitivă, exprimată sub formă de procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de perceperea taxelor vamale, este de 38,8 %.
5. PREJUDICIU
(54)
Observații cu privire la constatările privind prejudiciul au fost prezentate doar de către producătorul-exportator chinez, unele dintre care reprezentau doar o simplă reiterare a observațiilor deja abordate în regulamentul provizoriu.
(55)
Argumentele prezentate în răspuns la observațiile deja abordate în regulamentul provizoriu nu sunt repetate în prezentul regulament.
1. Observații generale
(56)
Se reamintește faptul că, în această cauză, informațiile prezentate se referă la doi producători UE și un producător-exportator care reprezintă în esență piața Uniunii. Având în vedere cele de mai sus, nu se pot oferi cifre precise, pentru a proteja informațiile comerciale confidențiale. Prin urmare, indicatorii sunt exprimați sub formă de indici sau de intervale de valori.
(57)
În răspunsul său la comunicarea provizorie, producătorul-exportator chinez a solicitat ca analiza prejudiciului să fie prezentată pe o bază anualizată. Deși acest fapt nu modifică substanța datelor, ci doar prezentarea acestora, afirmația a fost considerată justificată și, prin urmare, analiza prezentată în continuare este anualizată în întregime.
(58)
Producătorul-exportator chinez a contestat datele furnizate în documentul privind concluziile provizorii în ceea ce privește volumul vânzărilor sale pentru perioada avută în considerare (2004 până la finalul PA). Se menționează că Comisia a furnizat părții în cauză o defalcare exhaustivă și detaliată a datelor. Ulterior, informațiile primite din partea producătorului-exportator chinez au fost verificate prin comparare cu informațiile disponibile furnizate de autoritățile statelor membre ca utilizatori ai produsului în cauză și de producătorii din Uniune. Prin urmare, detaliile privind vânzările chinezești către Uniune și impactul acestora sunt cunoscute în stadiul final al anchetei.
(59)
Producătorul-exportator chinez a afirmat că vânzările sale ar trebui excluse din analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate în cazurile în care industria Uniunii nu a ofertat. Cu toate acestea, ar trebui menționat că instituțiile nu pot afirma că dacă, în timpul PA, industria Uniunii nu a participat la o procedură de ofertare specifică la care producătorul-exportator chinez a luat parte, acest lucru a determinat un prejudiciu auto-provocat care să poată rupe legătura cauzală dintre prejudiciu și dumping. În plus, participarea la o procedură de ofertare determină anumite costuri (pentru traducere, agenți, uneori există taxă de participare etc.), astfel încât societățile nu ofertează dacă nu sunt sigure că au vreo șansă să câștige procedura publică de ofertare.
(60)
De asemenea, s-a afirmat că, atunci când reclamantul (Smiths Detection Group Limited) a prezentat oferte superioare sumelor maximale precizate în cadrul procedurii de ofertare, acesta ar trebui să fie exclus din analiza prejudiciului și a legăturii de cauzalitate. Totuși, ancheta nu a prezentat nicio informație verificabilă care să poată confirma existența acestor tipuri de oferte.
(61)
Producătorul-exportator chinez a afirmat că datele privind prejudiciul erau asimetrice. Acest lucru se datorează volumelor de vânzări, cotei de piață și profitului care fac referire la vânzări după data contractului, în timp ce alți factori de prejudiciu sunt extrași din contabilitatea financiară a reclamantului și, prin urmare, nu corespund aceleiași perioade. La momentul deschiderii anchetei, serviciile Comisiei au trebuit să stabilească un punct de referință clar care să poată fi aplicabil tuturor societăților care au cooperat la procedură. S-a ajuns la concluzia că data contractului oferea cel mai bun punct de referință deoarece adeseori există un decalaj important între data de lansare a unei proceduri de ofertare și data contractului și, de asemenea, între data contractului și data facturii finale. În plus, fiecare contract face obiectul mai multor facturi și un contract poate acoperi câțiva ani.
(62)
După stabilirea datei contractului ca punct de referință, nu era posibil să se solicite producătorilor din Uniune să-și prezinte răspunsurile la chestionar în funcție de datele contractelor. Acest lucru ar fi însemnat că aceștia ar fi trebuit să refacă complet contabilitatea lor într-un mod care nu corespunde practicii normale și care ar fi introdus numeroase ambiguități care ar fi avut consecințe negative asupra calității acestor informații. Deoarece nu a fost fezabil să se utilizeze datele facturilor ca punct de referință, în acest caz, datele privind prejudiciul au fost furnizate în cel mai bun mod posibil pentru produsul în cauză.
(63)
În cursul celei de-a zecea luni a anchetei, în răspunsul său privind concluziile provizorii, producătorul-exportator chinez a contestat, de asemenea, faptul că PA acoperea o perioadă de 18 luni, afirmând că aceasta ar fi trebuit să fie limitată la anul calendaristic 2008. Această afirmație a trebuit să fie respinsă datorită motivelor care justifică alegerea unei perioade de 18 luni, astfel cum au fost explicate în regulamentul provizoriu și în considerentele 5-11 de mai sus. În plus, o astfel de modificare ar fi împiedicat încheierea la timp a anchetei deoarece ar fi trebuit să se solicite tuturor societăților care au cooperat să retrimită răspunsurile la chestionar pe baza unei PA revizuite.
(64)
De asemenea, producătorul-exportator chinez și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că multe societăți din UE afiliate reclamantului ar fi fost incluse în mod adecvat în analiza prejudiciului efectuată de Comisie. Cu toate acestea, verificarea răspunsului la chestionar al reclamantului a fost întreprinsă pe baza cooperării depline a întregului grup, iar Comisia s-a asigurat că indicatorii de prejudiciu și calculele corespunzătoare au fost analizate corect pentru întregul grup. Astfel cum a fost explicat producătorului-exportator chinez înainte de adoptarea măsurilor provizorii, societățile din UE, la care acestea fac referire, au un rol nesemnificativ, în cazul în care au vreun rol, în producția și comercializarea produsului în cauză. De fapt, rolul acestora este limitat la anumite funcții privind vânzările produsului care face obiectul anchetei (de exemplu, de întreținere) și vânzarea produselor care nu intră în domeniul de aplicare a prezentului regulament.
(65)
În cele din urmă, producătorul-exportator chinez a afirmat că, în măsura în care industria UE nu a putut să răspundă exigențelor tehnice ale anumitor proceduri de ofertare sau nu a participat la respectivele proceduri de ofertare, în cazul acestor tranzacții nu a avut loc niciun dumping care să cauzeze prejudicii industriei UE. Această pretenție nu a putut fi acceptată.
(66)
În primul rând, trebuie observat că, atât timp cât baza de calcul este considerată reprezentativă, faptul că pentru anumite exporturi nu poate fi stabilită valoarea normală nu pune la îndoială constatarea unui dumping prejudicios. Acesta a fost cu siguranță cazul în această situație (a se vedea considerentul 50 de mai sus). Pentru tranzacțiile specifice în cauză trebuie remarcate următoarele. Tranzacția în cazul căruia au fost experimentate probleme legate de cerințele tehnice privește un singur tip de produs vândut pe baza unei singure proceduri de ofertare. Producătorul-exportator chinez, pe de o parte, și cei doi producători din Uniune, pe de altă parte, au interpretat procedura de ofertare într-un mod foarte diferit. Producătorul-exportator chinez a afirmat către finalul anchetei că tipul de produs în cauză este destul de diferit față de un dispozitiv de scanare mobil, în timp ce industria Uniunii a fost de părere că este vorba chiar de un dispozitiv de scanare mobil. Prin urmare, este evident că industria Uniunii a participat la această procedură de ofertare având convingerea că ea ar trebui să ofere un tip de produs specific. Și mai important, participarea ei a determinat costuri (traducere, agenți, taxa de participare etc.). Prin urmare, faptul că concluzia finală a procedurii de ofertare a fost că industria Uniunii nu a prezentat o ofertă în aceleași condiții nu înseamnă că astfel de importuri nu au contribuit în mod automat la prejudiciu.
(67)
În ceea ce privește restul tranzacțiilor, producătorul-exportator chinez face referire la o tranzacție care nu intră în cadrul PA, care, astfel cum a fost explicat la considerentul 42, reprezintă, de fapt, finalizarea unui contract încheiat anterior și la o tranzacție în cazul căreia industria Uniunii nu a participat la procedura de ofertare. În ceea ce privește prima tranzacție menționată, nu s-a făcut nicio constatare în ceea ce privește prejudiciul. În ceea ce privește cea de-a doua tranzacție menționată, se aplică concluziile enunțate la considerentul 59.
2. Producția și industria UE
(68)
În cursul celei de-a unsprezecea luni a anchetei, o societate românească s-a prezentat și a afirmat că, în cursul perioadei de anchetă, ea a fost un producător european de anumite sisteme de scanare a încărcăturii. Comisia a căutat și a verificat informații cu privire la statutul actual al acestei societăți. În conformitate cu informațiile prezentate atât de societate, cât și de alți actori de pe această piață, inclusiv de producătorul-exportator chinez, rolul acestei societăți în fabricarea produsului similar este strâns legată de activitățile de producție ale unui producător european bine cunoscut de sisteme de scanare a încărcăturii. În consecință, în contextul prezentei anchete, singura vânzare efectuată de societatea românească în timpul PA se consideră a fi fost făcută de producătorul european de sisteme de scanare a încărcăturii cu care a colaborat.
(69)
În ceea ce privește indicatorii macro-economici cum ar fi consumul, producția, utilizarea capacității, stocurile, volumul vânzărilor, cota de piață, ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile, precum și vânzările la export, ar trebui menționat faptul că acestea au fost analizate pentru toți producătorii din Uniune.
(70)
În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 52-56 din regulamentul provizoriu.
3. Consum la nivelul Uniunii
(71)
Producătorul-exportator chinez a afirmat că nivelul consumului UE, astfel cum este stabilit în regulamentul provizoriu, nu este exact. În această privință, Comisia a contactat părțile interesate, în special utilizatorii, în vederea colectării mai multor informații privind consumul UE în timpul perioadei avute în considerare. Pe baza datelor suplimentare furnizate de părți, se consideră că consumul UE a evoluat în modul descris mai jos:
2004
2005
2006
2007
PA
Indice: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior.
(72)
Consumul de produs în cauză și de produs similar în UE a crescut cu 11 % în timpul perioadei luate în considerare.
(73)
Producătorul-exportator chinez a susținut că datele privind consumul real ar trebui să fie comunicate și nu prezentate sub formă de indice. În această privință, se menționează că, astfel cum a fost deja explicat în mod clar în considerentul 54 din regulamentul provizoriu, în UE există un număr foarte limitat de părți implicate în producția de anumite sisteme de scanare a încărcăturii și orice comunicare a datelor reale privind consumul ar determina o dezvăluire a vânzărilor reale ale părților, considerate informații confidențiale prin natura lor.
(74)
De asemenea, s-a afirmat că consumul ar trebui să țină cont de toate unitățile de produs în cauză consumat pe piața UE. În această privință, se menționează că cifrele privind consumul UE țin cont de toate vânzările produsului care face obiectul anchetei (indiferent dacă rezultă dintr-o procedură publică de achiziție prin ofertare sau nu) ale tuturor părților (în măsura în care Comisia cunoaște aceste date). Datele au fost verificate prin comparare cu diversele surse disponibile. Cu toate acestea, cifrele privind consumul pot cuprinde doar vânzările reale, nu și numărul mic de tranzacții raportate Comisiei care au reprezentat leasing sau donații. În cazul în care aceste tranzacții ar fi fost incluse, cota de piață chinezească ar fi fost și mai mare.
(75)
În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 57-58 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 71-74 de mai sus.
4. Importurile provenite din țara în cauză
(a) Volumul, prețul și cota de piață a importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping
(76)
Astfel cum este explicat în considerentele 57-58, volumele și cota de piață ale importurilor de produs în cauză care fac obiectul unui dumping au fost revizuite. Anualizarea datelor și actualizarea volumelor au confirmat concluziile enunțate în regulamentul provizoriu conform cărora importurile și cota lor de piață au crescut semnificativ, începând cu 2004. Producătorul-exportator chinez și-a exprimat îndoiala în legătură cu metodologia utilizată pentru indexarea acestor date. Este importat de subliniat faptul că datele reale utilizate, oricât ar fi fost de indexate, arată, atât într-o etapă provizorie, cât și într-o etapă definitivă, o creștere semnificativă a volumului și a cotei de piață a importurilor din țara în cauză.
(77)
Volumul importurilor de produs în cauză a crescut cu mai mult de 150 % în perioada luată în considerare.
2004
2005
2006
2007
PA
Volumul importurilor
100
75
250
200
267
Indice: 2004 = 100.
Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior.
(78)
Astfel cum se menționează la considerentul 60 din regulamentul provizoriu, prețul mediu la export a variat enorm în funcție de tipul de scaner al încărcăturii importat și nicio concluzie semnificativă nu poate fi trasă din aceasta.
(79)
Cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut mai mult de două ori în perioada luată în considerare.
2004
2005
2006
2007
PA
Cota de piață în RPC
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indice: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior.
(80)
Producătorul-exportator chinez a afirmat că volumele post-PA (sub formă de proceduri de ofertare câștigate în timpul PA care au condus la semnarea de contracte după PA) ar trebui, de asemenea, să fie examinate. În conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, evenimentele consecutive perioadei de anchetă nu se iau în considerare decât în circumstanțe excepționale. Producătorul-exportator chinez nu a invocat astfel de circumstanțe excepționale. În plus, din motive de comparabilitate, ar fi fost necesar, de asemenea, să se realoce vânzările în perioade anterioare PA. Prin urmare, afirmația a fost respinsă. Ținând cont de creșterea importurilor în ceea ce privește volumul și cota de piață arătată mai sus, această decizie nu a avut, în niciun caz, un impact asupra factorilor examinați în această cauză.
(b) Subcotarea
(81)
Producătorul-exportator chinez a afirmat că metoda utilizată în etapa provizorie în vederea stabilirii subcotării era greșită. În opinia sa, nu era posibil să se compare prețurile sale de vânzare reale cu prețurile de la procedură publică de achiziție prin ofertare oferite de industria Uniunii. În această privință, se menționează că această metodă a fost considerată a fi cea mai adecvată datorită necesității unei comparații juste pentru un produs a cărei natură este foarte complexă și care face obiectul unei proceduri de ofertare. Nu au fost identificate alte metode fezabile de către părțile interesate.
(82)
Ar trebui menționat faptul că, deși metoda a rămas aceeași ca cea descrisă mai sus, au fost aduse mici modificări metodei de calcul, ceea ce a condus la reducerea prețurilor industriei UE, acest fapt fiind adus la cunoștința părților interesate.
(83)
Comparația revizuită arată că, în timpul PA, importurile de produs în cauză au fost vândute în Uniune la prețuri care subcotează prețurile industriei între 15 și 20 %. Trebuie menționat faptul că producătorul-exportator chinez a afirmat că unul dintre motivele pentru care câștiga contracte era faptul că oferea un produs cu specificații mai bune. În ceea ce privește subcotarea (inclusiv subcotarea prețurilor de referință), acest lucru ar fi putut să determine efectuarea unor modificări și calcularea unor marje de prejudiciu mai mari. Nu a fost efectuată nicio modificare deoarece acest fapt nu a putut fi dovedit și nu exista nicio informație care să cuantifice aceste modificări.
(84)
În absența oricăror alte observații, se confirmă restul informațiilor menționate la considerentele 59-62 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 76-83 de mai sus.
5. Situația industriei Uniunii
(85)
Trebuie menționat faptul că datele pentru indicatorii de prejudiciu sunt prezentate în mod diferit în regulamentul definitiv pentru a ține cont de două chestiuni, astfel cum se specifică în considerentele 57 și 69 de mai sus, și anume cererea din partea producătorului-exportator chinez de a anualiza datele pentru cele 18 luni ale PA și includerea în analiza macro-indicatorilor a datelor provenite de la cel de-al doilea producător european.
2004
2005
2006
2007
PA
Producția
100
75
94
173
151
Capacitate
100
83
90
185
200
Utilizarea capacității
100
90
104
94
76
Indice: 2004 = 100.
Surse: răspunsuri la chestionar.
(86)
Volumul de producție a industriei Uniunii a crescut cu 51 % în cursul perioadei luate în considerare. Această tendință pozitivă se datorează, în principal, vânzărilor bune la export ale produsului similar. Din același motiv, capacitatea de producție a industriei Uniunii s-a dublat în decursul perioadei luate în considerare. În decursul aceleiași perioade, utilizarea capacității industriei Uniunii a scăzut cu 24 %.
(87)
Având în vedere faptul că cifrele de mai sus se referă la producție, din care o parte importantă este vândută pe piețe din afara UE, acești indicatori nu sunt considerați importanți în acest caz.
2004
2005
2006
2007
PA
Stocuri
100
164
155
127
136
Indice: 2004 = 100.
Surse: răspunsuri la chestionar.
(88)
Nivelul stocurilor industriei Uniunii a arătat o tendință crescătoare și fluctuantă în timpul perioadei luate în considerare. Totuși, acesta nu a fost considerat un indicator important deoarece industria în cauză operează pe baza unui sistem de producție la comandă în care stocurile sunt menținute mereu la un nivel scăzut, iar o parte importantă a acestor stocuri era destinată exportului.
2004
2005
2006
2007
PA
Volumul vânzărilor Uniunii
100
67
93
100
76
Cotă de piață
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Indicele cotei de piață
100
108
82
91
68
Indice: 2004 = 100.
Surse: răspunsuri la chestionar și date transmise ulterior.
(89)
Vânzările industriei Uniunii au scăzut pe parcursul perioadei luate în considerare și în PA erau cu aproape 25 % mai mici decât volumul lor inițial. Industria Uniunii a pierdut aproximativ 20 de puncte procentuale din cota sa de piață între 2004 și sfârșitul PA.
(90)
Concluziile privind prețurile de vânzare enunțate la considerentul 69 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
(91)
Producătorul-exportator chinez și-a reiterat cererea de a primi informații cu privire la procedurile de ofertare câștigate de reclamant și cu privire la măsura în care anumite proceduri de ofertare au fost luate în considerare în cadrul acestei anchete. Totuși, din motive de confidențialitate, s-a estimat că nu este adecvată dezvăluirea unor informații atât de detaliate. De asemenea, acesta a solicitat confirmarea faptului că data de semnare a contractelor de vânzare obținute în cadrul procedurilor de ofertare a fost utilizată ca factor determinant în calculul consumului UE. În această privință, instituțiile confirmă faptul că metoda explicată la considerentul 57 din regulamentul provizoriu a fost utilizată în cazul tuturor părților. Aceeași parte a întrebat, de asemenea, dacă datele provenite de la reclamant se refereau la ambele centre de producție ale acestuia. În această privință, astfel cum se menționează la considerentul 7 litera (a) din regulamentul provizoriu, se confirmă faptul că datele furnizate de reclamant includeau informații de la ambele centre de producție ale acestuia.
2004
2005
2006
2007
PA
Marjă de profit înaintea impozitării
100
85
90
7
-50
Indice: 2004 = 100.
Surse: răspunsuri la chestionar.
(92)
Pe parcursul perioadei luate în considerare, industria Uniunii a început să evolueze în pierdere. Situația a fost deosebit de gravă în timpul PA.
2004
2005
2006
2007
PA
Investiții
100
164
100
354
105
Randamentul investițiilor
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Fluxul de numerar
100
124
257
186
-71
Indice: 2004 = 100.
Surse: răspunsuri la chestionar.
(93)
Investițiile au continuat să fie la un nivel mic în decursul perioadei luate în considerare. O mare parte a investițiilor a fost destinată menținerii sediilor unde funcționează industria Uniunii. Nivelul mai mare al investițiilor, observat în 2007, se referă la un nou brevet care are drept scop ameliorarea performanței produsului în cauză. Se reamintește faptul că această activitate economică se bazează pe utilizarea intensivă de „know how” și nu pe utilizarea intensivă de investiții.
(94)
Randamentul investițiilor, exprimat în termeni de profituri nete ale industriei Uniunii și de valoare contabilă netă a investițiilor acesteia, prezintă o scădere în decursul perioadei luate în considerare, dar nu este un bun indicator de prejudiciu deoarece reflectă, în principal, active care au fost deja depreciate.
(95)
Situația fluxului de numerar a industriei Uniunii s-a deteriorat în mod considerabil în decursul perioadei luate în considerare.
(96)
Având în vedere faptul că producția de sisteme de scanare a încărcăturii constituie o parte mică din activitatea societății reclamantului, capacitatea de a atrage capital nu a fost considerată un indicator important în această cauză.
2004
2005
2006
2007
PA
Ocuparea forței de muncă
100
110
129
160
167
Costul mediu cu forța de muncă pe lucrător
100
98
102
106
106
Productivitatea pe lucrător
100
68
73
109
135
Indice: 2004 = 100.
Surse: răspunsuri la chestionar.
(97)
Ocuparea forței de muncă, costul mediu cu forța de muncă pe lucrător și productivitatea pe lucrător au crescut în timpul perioadei luate în considerare. Totuși, acești indicatori nu sunt considerați indicatori importanți în această cauză deoarece o mare parte din ocuparea forței de muncă are legătură cu producția anumitor sisteme de scanare a încărcăturii vândute pe piața de export.
(98)
Prin urmare, constatările prezentate la considerentul 76 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
(99)
În absența oricăror alte observații, se confirmă restul informațiilor menționate la considerentele 64-76 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 85-98 de mai sus.
6. Concluzii privind prejudiciul
(100)
Constatările enunțate în regulamentul provizoriu privind gradele variabile de importanță a indicatorilor de prejudiciu în cadrul acestei proceduri rămân valabile. Cei mai importanți factori de prejudiciu se consideră a fi rentabilitatea, cota de piață și subcotarea deoarece aceștia reflectă în mod direct situația industriei Uniunii în ceea ce privește activitatea sa pe piața Uniunii. Motivele pentru care anumiți alți indicatori nu sunt relevanți sunt explicate mai sus.
(101)
În ceea ce privește rentabilitatea, industria Uniunii a activat în pierdere în timpul perioadei luate în considerare, iar cota de piață a producătorilor Uniunii a scăzut cu 24 %. În plus, producătorul-exportator chinez a subcotat prețurile cu 15 până la 20 % în raport cu reclamantul.
(102)
Într-adevăr, cota de piață chinezească a produsului în cauză în Uniune a crescut cu 140 % în timpul perioadei luate în considerare, în același timp, industria Uniunii a cunoscut o scădere semnificativă a volumului de vânzări (- 24 %) și a cotei de piață (20 de puncte procentuale).
(103)
Astfel cum a fost explicat în remarcile generale care au precedat această analiză a prejudiciului, datele au fost prezentate în mod diferit în raport cu regulamentul provizoriu. În mod evident, faptul că datele sunt prezentate în format anualizat sau nu, acest lucru nu schimbă substanța datelor, ci doar modul lor de prezentare. Totuși, datele privind prejudiciul prezentate mai sus (în ceea ce privește indicatorii macro), includ, de asemenea, date provenind de la cel de-al doilea producător european. Prin urmare, se concluzionează că datele revizuite prezentate mai sus confirmă concluziile privind prejudiciul provizoriu, și anume faptul că a existat o situație care a creat prejudicii în timpul perioadei luate în considerare în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(104)
Având în vedere cele de mai sus, se consideră că concluziile privind prejudiciul material suferit de industria Uniunii, astfel cum au fost stabilite în regulamentul provizoriu, nu se modifică datorită schimbării prezentării la care se face referire la considerentul 85. În absența oricăror alte observații în această privință, se confirmă constatările menționate la considerentele 77-80 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 100-103 de mai sus.
6. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
(105)
Au fost primite observații din partea producătorului-exportator chinez cu privire la constatările privind legătura de cauzalitate.
(106)
Se reamintește faptul că efectele importurilor care au făcut obiectul unui dumping și al altor factori au fost anualizate din motivele explicate la considerentul 85.
1. Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping
(107)
Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping a crescut cu 140 % pe parcursul perioadei examinate, în timp ce cota de piață a industriei Uniunii a scăzut cu 32 %. Aceste schimbări negative pentru industria Uniunii au avut loc în contextul unui consum al UE care a crescut cu 11 % între 2004 și PA (cifră anualizată).
2. Efectele altor factori
2004
2005
2006
2007
PA
Vânzările la export din producția UE
100
93
123
245
233
Prețul de vânzare la export
100
107
60
63
70
Indice: 2004 = 100.
Surse: răspunsuri la chestionar.
(108)
Volumul exporturilor industriei UE a crescut pe parcursul perioadei luate în considerare. Exporturile au reprezentat majoritatea copleșitoare (între 85 și 95 %) din volumul total al producției UE în PA.
(109)
Producătorul-exportator chinez a sugerat că Comisia nu a analizat importurile din SUA, afirmând că, în cursul PA, societățile americane au vândut mai multe sisteme de scanare a încărcăturii în UE decât societățile chineze dar această afirmație nu se bazează pe niciun fapt concret sau pe elemente de probă materiale care să poată fi verificate.
(110)
În urma instituirii măsurilor provizorii, Comisia a căutat activ să obțină mai multe informații privind importurile din SUA dar, în cele din urmă, a confirmat cifrele privind volumul importurilor din SUA stabilite în etapa provizorie.
(111)
Producătorul-exportator chinez a criticat consecințele neparticipării la unele proceduri de ofertare ale industriei Uniunii. În această privință, se menționează faptul că ancheta a ținut cont de faptul că nu toate părțile (industria UE, singurul exportator-producător chinez care a cooperat, alți producători de anumite sisteme de scanare a încărcăturii) au prezentat oferte la fiecare procedură de ofertare. Nu s-au constatat factori determinanți care să sugereze că prejudiciul care a fost observat în mod clar în timpul perioadei luate în considerare rezultă din faptul că industria Uniunii s-a abținut să participe la proceduri de ofertare pe considerentul că acestea nu oferă opțiuni comerciale rezonabile. Existența unei opțiuni comerciale rezonabile ca factor determinant în participarea la o procedură de ofertare este confirmată de faptul că participarea determină anumite costuri (traducere, agenți, câteodată există o taxă de participare etc.), iar societățile nu ofertează dacă nu au siguranța că au vreo șansă să câștige.
(112)
Producătorul-exportator chinez a insistat în afirmațiile sale susținând că efectele prejudiciabile ale factorilor care nu sunt legați de prețuri, cum ar fi alți factori tehnici, ar trebui să fie analizate în continuare în vederea stabilirii legăturii de cauzalitate.
(113)
Într-adevăr, industria Uniunii ar fi fost în măsură să răspundă din punct de vedere tehnic acelorași specificații ca și producătorul-exportator chinez. Totuși, acest lucru ar fi presupus ca industria Uniunii să ofere produsul în cauză la un preț mai ridicat. De fapt, această chestiune dezvăluie amploarea dumpingului practicat de producătorul-exportator chinez. O parte din dumping se datorează faptului că producătorul-exportator chinez oferă pur și simplu un produs care are mai multe caracteristici. Deoarece Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (6) permite aplicarea a doar două criterii de atribuire: „prețul cel mai scăzut” și „oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic”, contractul a trebuit să fie acordat aproape în mod automat furnizorului chinez angajat în practici de dumping. Ofertele făcute de exportatorul chinez nu ar mai fi trebuit să fie avantajoase din punct de vedere economic dacă nu ar fi făcut obiectul unui dumping, și anume dacă valoarea lor ar fi fost cel puțin mai mare pentru a ține cont de caracteristicile suplimentare.
(114)
În cele din urmă, trebuie specificat faptul că ancheta a arătat că reclamantul a îndeplinit toate specificațiile tehnice în cadrul licitațiilor la care atât reclamantul, cât și exportatorul-producător chinez au prezentat o ofertă în aceleași condiții.
(115)
Producătorul-exportator chinez a afirmat, de asemenea, că în anumite cazuri, a câștigat anumite proceduri de ofertare în pofida faptului că prețul oferit de acesta era mai mare decât cel al reclamantului. Prin urmare, aceste tranzacții nu trebuie să se considere că au adus prejudiciu.
(116)
În această privință, trebuie menționat că ancheta a stabilit existența unui singur caz de procedură de ofertare în care, la prima vedere, se pare că producătorul-exportator chinez a câștigat o procedură de ofertare în pofida faptului că oferea un preț mai ridicat decât cel al reclamantului. Totuși, ancheta a arătat că, în realitate, lucrurile nu au stat așa deoarece oferta societății chineze includea mai multe caracteristici suplimentare la același preț. În cazul în care s-ar fi făcut ajustări pentru toate aceste caracteristici suplimentare, prețul la export ar fi trebuit să fie mai scăzut determinând o marjă de dumping mai mare. Nu a fost prezentată nicio altă informație care să poată fi verificată în sprijinul afirmației că au existat alte proceduri de ofertare la care societatea chineză a oferit un preț mai ridicat decât reclamantul.
(117)
Producătorul-exportator chinez a afirmat că celălalt producător european a practicat prețuri agresive cauzând un prejudiciu material industriei Uniunii și că această parte nu a suferit prejudicii din partea importurilor chinezești deoarece încetase să coopereze în mod activ.
(118)
În primul rând, se reamintește faptul că celălalt producător european a furnizat informații în cadrul prezentei proceduri și că analiza privind prejudiciul este efectuată pentru industria Uniunii în ansamblul său. În plus, este relevant să se menționeze că afirmațiile părții chineze privind prețurile agresive nu sunt susținute de niciun element de probă și nu sunt în măsură să modifice constatările anchetei astfel cum au fost prezentate la considerentul 89 din regulamentul provizoriu.
3. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(119)
În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 81-95 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit în considerentele 105-118 de mai sus.
(120)
În lumina celor de mai sus, se confirmă constatarea provizorie conform căreia prejudiciul material adus industriei Uniunii a fost cauzat de importuri care fac obiectul unui dumping.
7. INTERESUL UNIUNII
1. Interesul utilizatorilor
(121)
Doi utilizatori care trimiseseră deja observații în etapa provizorie și-au reiterat comentariile inițiale. Aceștia subliniază preocuparea lor cu privire la concurență și progresul tehnologic în cazul în care ar fi instituite măsuri definitive. Totuși, regulamentul provizoriu a răspuns deja acestor două preocupări și niciun alt element de probă nou nu a fost furnizat care să poată confirma faptul că progresul tehnologic și concurența ar fi afectate, cel puțin pe termen scurt și mediu de instituirea unei taxe definitive.
2. Concluzie privind interesul Uniunii
(122)
Cele două observații de mai sus nu au adus nicio modificare concluziilor provizorii. În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 96-113 din regulamentul provizoriu.
8. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(123)
Producătorul-exportator chinez a adus observații cu privire la calculul subcotării prețurilor de referință. Atunci când s-a considerat că aceste observații sunt justificate, s-au operat ajustări în etapa definitivă.
(124)
Producătorul-exportator chinez a prezentat o pretenție privind marja de prejudiciu care era similară celei prezentate la considerentul 51 din prezentul regulament. Această pretenție a trebuit să fie respinsă din aceleași motive ca și cele prezentate la considerentul 51.
(125)
De asemenea, producătorul-exportator chinez a solicitat lămuriri în legătură cu metoda utilizată pentru stabilirea marjei de profit înainte de impozitare și, în special, în legătură cu anul la care această marjă de profit se referă. În această privință, se menționează că stabilirea marjei de profit înainte de impozitare a fost rezultatul unei analize a datelor privind exercițiile financiare 2006 și 2007.
(126)
După efectuarea calculelor, nivelul definitiv de eliminare a prejudiciului a apărut a fi inferior marjei de dumping definitive. În absența oricăror alte observații, se confirmă constatările menționate la considerentele 114-117 din regulamentul provizoriu, modificate astfel cum s-a stabilit la considerentele 123-126 din prezentul regulament.
2. Măsuri definitive
(127)
Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul prejudiciului constatat. Acesta a fost stabilit la 34 % fiind în mod evident mai scăzut față de cel de la momentul etapei provizorii, atunci când nivelul taxei fusese stabilit la nivelul dumpingului constatat.
(128)
Pe baza celor de mai sus, nivelul taxei antidumping definitive pentru RPC este de 34 %.
(129)
În conformitate cu considerentul 120 din regulamentul provizoriu, pentru a asigura o monitorizare atentă a eficacității măsurilor, autoritățile competente din statele membre sunt invitate să furnizeze periodic Comisiei, cu titlu confidențial, informații privind procedurile de achiziții publice din UE care privesc vânzări de sisteme de scanare a încărcăturii.
9. PERCEPEREA DEFINITIVĂ A TAXEI PROVIZORII
(130)
Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei Uniunii, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu la nivelul sumei taxei definitive instituite prin prezentul regulament. Din moment ce taxa definitivă este mai mică decât taxa provizorie, sumele depuse în plus față de nivelul taxei definitive ar trebui restituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă la sistemele de scanare a încărcăturii bazate pe utilizarea tehnologiei neutronice, a razelor X cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor gamma, încadrate în prezent la codurile ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00 (coduri TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 și 9030100091), precum și autovehiculelor echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90 (codul TARIC 8705909010), originare din Republica Populară Chineză.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabilă produselor descrise la alineatul (1) în raport cu prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, este de 34 %.
(3) Cu excepția cazurilor în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Sumele depuse cu titlul de taxă antidumping provizorie, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1242/2009 la importurile de sisteme de scanare a încărcăturii bazate pe utilizarea tehnologiei neutronice, a razelor X cu o sursă de raze X de cel puțin 250 de KeV sau pe utilizarea radiațiilor gamma, încadrate în prezent la codurile ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 și ex 9030 10 00 (coduri TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 și 9030100091), precum și autovehiculelor echipate cu astfel de sisteme, încadrate în prezent la codul NC ex 8705 90 90 (codul TARIC 8705909010), originare din Republica Populară Chineză, se percep cu titlu definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1. Sumele depuse în plus față de nivelul taxei antidumping definitive se eliberează.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Luxemburg, 14 iunie 2010.