PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 248/2011 AL CONSILIULUI
din 9 martie 2011
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
A. MĂSURI PROVIZORII
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 812/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”).
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la 3 noiembrie 2009 (denumită în continuare „plângerea”) de către Asociația Europeană a Producătorilor de Fibră de Sticlă (European Glass Fibre Producers Association - AFPE, redenumită în prezent „GlassFibreEurope”) (denumită în continuare „reclamantul”) în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 50 %, din producția totală a Uniunii de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu.
(3)
Se reamintește faptul că, astfel cum este prevăzut în considerentul 14 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2008 și 30 septembrie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PROCEDURA ULTERIOARĂ
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri provizorii (denumită în continuare „comunicarea constatărilor provizorii”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părților care au solicitat acest lucru li s-a acordat posibilitatea de a fi audiate.
(5)
Comisia a continuat să caute toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Pe lângă verificările menționate în considerentul 11 din regulamentul provizoriu, o verificare suplimentară a fost efectuată la localurile societății Saertex din Saerbeck, Germania, unul dintre utilizatorii de fibră de sticlă care a cooperat prin trimiterea răspunsului la un chestionar al utilizatorului.
(6)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a institui o taxă antidumping definitivă pentru importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din RPC și de a percepe definitiv sumele depuse cu titlu de taxe provizorii, revizuite în conformitate cu prezentul regulament („comunicarea constatărilor finale”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă de timp în care să poată prezenta observații ulterioare acestei informări.
(7)
Observațiile orale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și luate în considerare după caz.
1. Domeniul de aplicare al anchetei: importuri originare din Malaysia, Taiwan și Turcia
(8)
Un producător-exportator a declarat că importurile de anumite produse din fibră de sticlă cu filament continuu originare din Malaysia, Taiwan și Turcia ar fi trebuit să fie incluse în domeniul de aplicare al prezentei anchete. Acesta a susținut că excluderea acestor țări este discriminatorie, deoarece, conform constatărilor provizorii, volumul importurilor din aceste trei țări nu ar fi neglijabil și ar exista dovezi prima facie privind subcotarea prețului.
(9)
În acest sens, este de remarcat faptul că în etapa inițială nu au existat dovezi prima facie privind dumpingul, prejudiciul și legătura cauzală, conform cerințelor prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul de bază, care ar justifica deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile din aceste țări. Din contră, în ceea ce privește volumul importurilor, reclamanții au trimis informații conform cărora importurile și cotele de piață din alte țări au scăzut începând cu 2004.
(10)
Referitor la Malaysia, Taiwan și Turcia, analiza efectuată în etapa provizorie a confirmat că atât importurile din Taiwan, cât și cele din Turcia au scăzut în perioada luată în considerare (de la 2,0 % la 1,5 % și, respectiv, de la 2,9 % la 2,5 %), în timp ce importurile din Malaysia au crescut ușor, de la 1,0 % la 1,7 %. Deși nivelurile acestor importuri se situează peste nivelurile de minimis ale importurilor necesare conform articolului 5 alineatul (7) din regulamentul de bază, nu au fost îndeplinite alte cerințe pentru includerea acestor țări în anchetă. În special, nu au fost primite informații care ar putea sugera existența dumpingului din partea oricăreia dintre aceste țări. Prin urmare, se respinge solicitarea de a include Malaysia, Taiwanul și Turcia.
C. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(11)
Se reamintește faptul că, astfel cum prevede considerentul 15 din regulamentul provizoriu, produsul în cauză, astfel cum este descris în avizul de deschidere, este reprezentat de fire tăiate din fibră de sticlă, cu lungimea de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă; șuvițe și fire de filamente din fibră de sticlă; și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 și ex 7019 31 00 (denumit în continuare „produsul în cauză”).
(12)
În plus, astfel cum este prevăzut în considerentul 19 din regulamentul provizoriu, s-a hotărât ca firele să fie tratate în mod provizoriu ca făcând parte din produsul în cauză, deși acestea vor face obiectul unor investigații și considerente ulterioare din etapa finală.
1.1. Fire
(13)
Ulterior comunicării măsurilor provizorii, solicitarea de a exclude firele a continuat să fie investigată. Referitor la acest subiect, se reamintește faptul că înainte de instituirea măsurilor provizorii a fost primit un mare număr de cereri care solicitau excluderea firelor (a se vedea considerentele 18 și 19 din regulamentul provizoriu). În plus, după instituirea măsurilor provizorii, a fost primită din partea părților interesate o cantitate substanțială de informații suplimentare mai detaliate. Toate aceste observații au fost analizate în detaliu și sunt explicate mai jos.
(14)
Mai multe părți interesate au declarat că firele ar trebui să fie diferențiate de celelalte trei tipuri de produse de bază menționate în considerentul 17 din regulamentul provizoriu, deoarece: (i) firele ar avea proprietăți fizice și chimice diferite, (ii) procesul de producție a firelor și a celorlalte trei tipuri de produse de bază ar fi diferit și (iii) firele ar fi utilizate în alte scopuri.
(15)
Referitor la argumentele (i) și (ii), au fost trimise dovezi care arată că există caracteristici distinctive ale semitorturilor, ale fibrelor tăiate și ale covorașelor, pe de o parte, și ale firelor, pe de altă parte. Mai exact, informațiile indicau faptul că firele tăiate și covorașele sunt în mod normal fabricate din semitorturi, și nu din fire. După comunicarea constatărilor finale, industria Uniunii a contestat această separare, susținând că unele fire tăiate speciale ar fi de fapt fabricate din fire. Cu toate acestea, existența unor fire tăiate speciale fabricate din fire nu implică faptul că firele ar trebui încadrate la definiția produsului în cauză (a se vedea, de asemenea, considerentul 20 de mai jos).
(16)
Referitor la prima solicitare privind proprietățile chimice și fizice diferite, o parte interesată a trimis un studiu efectuat de un institut de cercetare renumit. Studiul menționat a comparat, printre altele, proprietățile fizice și chimice ale semitorturilor și ale firelor. După comunicarea constatărilor finale, au fost formulate anumite rezerve referitoare la rezultatele acestei comparații care, la rândul lor, au dus la primirea unor observații importante din partea unor utilizatori de fire. Din aceste informații se poate trage concluzia că un component chimic esențial al semitorturilor, al covorașelor și al firelor tăiate este „silanul”, un agent chimic de cuplare care facilitează absorbția rășinii pentru matrice. Firele nu sunt fabricate în mod obișnuit cu un astfel de agent chimic, ci mai degrabă cu o substanță chimică amilacee pe bază de ulei („clei”) care se adaugă ca lubrifiant și agent protector pentru ca firele să poată rezista condițiilor riguroase ale țeserii de mare viteză. Spre deosebire de semitorturi, unde agentul de cuplare ajută la absorbția rășinii, „cleiul” respinge rășina. Referitor la proprietățile chimice de bază, s-a constatat, de asemenea, că materia primă de sticlă pentru fire are o compoziție mai stabilă și o uniformitate mai mare a dimensiunii particulelor în comparație cu materiile prime utilizate la celelalte tipuri de produse.
(17)
Din punct de vedere al proprietăților fizice, firele par să nu aibă aceleași proprietăți fizice de bază cu alte tipuri de produse. În primul rând, în general este recunoscut faptul că firele reprezintă un material mai fin cu un diametru al fibrelor și o densitate liniară mult mai mici decât în cazul semitorturilor. În al doilea rând, firele reprezintă singurul tip de produs răsucit (deși există și fire complet nerăsucite).
(18)
În ceea ce privește a doua afirmație referitoare la diferențele între procesele de producție, deși toate părțile recunosc că cele patru tipuri de produse de bază sunt fabricate din sticlă topită care conține nisip de silice, sodă, calcar, caolin și dolomită, trecută prin cutii termorezistente din aliaj platină-rodiu cu orificii multiple („filiere”), există diferențe importante ale procesului de producție a firelor în comparație cu celelalte produse care fac obiectul anchetei. În primul rând, pentru producția firelor sunt necesare o precizie mai mare și un control stabil al temperaturii, precum și un aport mai mare de energie, cu aplicarea unor parametri de control mai stricți (rezultatul trefilării etc.). Cu cât orificiile filierelor sunt mai mici, cu atât producția este substanțial mai mică în comparație cu alte produse. Prin urmare, furnalele sunt de obicei utilizate fie pentru producția de fire, fie pentru producția de semitorturi - într-adevăr, din motive economice, producătorii de fibră de sticlă nu alternează producția acestor două produse în același furnal. O altă diferență a procesului de producție constă în faptul că, ulterior procesului de trefilare, firele urmează un proces de răsucire.
(19)
Referitor la argumentul (iii) privind diferențele aplicațiilor, s-a constatat că proprietățile chimice diferite ale firelor, în comparație cu semitorturile, firele tăiate și covorașele, se datorează utilizărilor diferite ale firelor. Deși inițial s-a ajuns la concluzia provizorie că „aproape toate tipurile diferite ale produsului în cauză (…) sunt utilizate în general în aceleași scopuri”, această chestiune a fost analizată în continuare pe baza comentariilor primite după comunicarea concluziilor provizorii și s-a stabilit că, în timp ce semitorturile, firele tăiate și covorașele erau utilizate pentru ranforsarea materialelor plastice în materialele compozite, firele erau utilizate în principal pentru producția unor materiale tehnologice mult mai ușoare pentru aplicații tehnice din țesături cum ar fi aplicațiile de izolare, protecție și filtrare de mare performanță. În anumite cazuri, firele pot fi utilizate și în scopuri de ranforsare, însă acestea reprezintă un număr de cazuri extrem de limitat; având în vedere costul relativ foarte ridicat al firelor comparativ cu cel al semitorturilor, chiar și aceste cazuri restrânse sunt puțin probabile din motive economice.
(20)
Având în vedere diferențele menționate mai sus, nu este surprinzător faptul că și pe piață firele sunt percepute în mod diferit în comparație cu celelalte trei produse. Într-adevăr, un raport de piață publicat de o revistă independentă specializată în produse din materiale compozite a fost trimis de ambii utilizatori și de industria Uniunii. Acest raport, care nu are nicio legătură cu prezenta procedură antidumping, explică în primul rând că, din motive de producție și utilizări, trebuie făcută o distincție între fire și semitorturi. În continuare, raportul analizează în detaliu capacitatea de producție a fibrelor de sticlă la nivel global pentru cele două grupuri: (i) semitorturi, fire tăiate și covorașe, luate împreună; și (ii) fire (3).
(21)
Referitor la posibila substituție a firelor cu celelalte tipuri de produse de bază, este de remarcat faptul că, așa cum s-a menționat în considerentul 19 din regulamentul provizoriu, acest lucru este teoretic posibil, deoarece firele ar putea fi utilizate într-un număr limitat de aplicații în locul celorlalte tipuri. Cu toate acestea, în urma unei analize suplimentare, Comisia a ajuns la concluzia că în practică acest lucru nu este deloc viabil din punct de vedere economic, din cauza diferenței substanțiale dintre costul de producție al firelor și costul de producție al celorlalte produse, ceea ce poate fi explicat prin diferențele existente în procesele de producție menționate în considerentul 18 de mai sus.
(22)
În plângerea care a stat la baza deschiderii prezentei anchete, s-a menționat în mod explicit că produsul în cauză are o funcție unică și, prin urmare, un scop sau o utilizare unică, și anume ranforsarea materialelor plastice în materialele compozite. Cu toate acestea, analiza de mai sus a stabilit că diferențele existente în procesul de producție al firelor comparativ cu semitorturile (și firele tăiate și covorașele) au drept rezultat existența unor proprietăți fizice și chimice de bază fundamental diferite, având în vedere diferitele aplicații ale firelor, inclusiv alte câteva utilizări în afara materialelor compozite. Observațiile primite în acest sens după comunicarea constatărilor finale nu au fost în măsură să schimbe această concluzie.
(23)
Având în vedere cele de mai sus, se acceptă cererea de a exclude firele în baza proprietăților fizice și chimice diferite și în baza utilizărilor diferite în comparație cu semitorturile, firele tăiate și covorașele. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia că firele ar trebui excluse din definiția produsului în cauză, astfel cum este definit în regulamentul provizoriu. În consecință, firele sunt excluse definitiv din procedură.
(24)
De asemenea, este de remarcat faptul că o parte interesată a trimis o cerere de excludere a firelor subțiri, însă aceasta nu mai prezintă relevanță, având în vedere excluderea tuturor firelor din definiția produsului.
1.2. Semitorturi texturate
(25)
O parte interesată a solicitat excluderea semitorturilor texturate. Solicitarea respectivă s-a bazat pe argumentul că semitorturile texturate ar trebui tratate conform aceluiași principiu ca și în cazul semitorturilor impregnate, deoarece produsul nu mai este un semitort, ci un produs din aval.
(26)
În acest sens este importantă repetarea motivului pentru care au fost excluse anumite semitorturi impregnate. Într-adevăr, anumite semitorturi și fire au fost excluse, deoarece aceste tipuri au fost tratate în mod special prin acoperire și impregnare și au o pierdere la calcinare de peste 3 %, ceea ce le conferă proprietăți fizice și chimice diferite.
(27)
Referitor la semitorturile texturate, se înțelege că acestea sunt semitorturi care nu sunt acoperite sau impregnate și care au o pierdere la calcinare între 0,3 % și 0,13 %. Prin urmare, acestea sunt în mod clar produse diferite în comparație cu semitorturile impregnate care au fost excluse în etapa provizorie. În al doilea rând, s-a constatat că, la fel ca și în cazul celorlalte semitorturi, al firelor tăiate și al covorașelor, semitorturile texturate sunt utilizate în primul rând pentru ranforsarea materialelor plastice în materialele compozite. Prin urmare, acestea sunt cuprinse în mod clar în definiția produsului din plângere și din avizul de deschidere al prezentei proceduri și nu par să existe motive care să justifice excluderea acestora.
(28)
Prin urmare, se ajunge la concluzia că semitorturile texturate se încadrează în mod clar și incontestabil în definiția produsului din prezenta procedură, iar solicitarea de excludere a acestora din definiția respectivă nu are o bază factuală suficientă și trebuie respinsă.
1.3. Concluzie
(29)
Nu au fost trimise alte solicitări cu privire la definiția produsului.
(30)
Având în vedere cele de mai sus, s-a considerat ca fiind adecvată revizuirea definiției produsului stabilită în regulamentul provizoriu. Prin urmare, produsul în cauză se definește în mod definitiv ca fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitort din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de peste 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe din filamente de fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din lână de sticlă.
2. Produsul similar
(31)
În absența oricărei solicitări sau observații relevante și luând în considerare constatările prevăzute în considerentele 13-23 de mai sus, concluziile din considerentul 20 din regulamentul provizoriu se confirmă.
D. DUMPINGUL
1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)
(32)
Ca urmare a publicării măsurilor provizorii, un producător-exportator/grup de producători-exportatori căruia nu i-a fost acordat TEP și-a reiterat dezacordul în legătură cu refuzul cererii sale pentru acordarea TEP. Cu toate acestea, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză a repetat argumentele anterioare pe care le-a adus deja în cadrul procedurii, fără să prezinte argumente noi. Se reamintește faptul că, astfel cum s-a explicat în regulamentul provizoriu, aceste argumente au fost deja analizate în detaliu în comunicarea individuală cu producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză.
(33)
Mai mult, în urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză a afirmat că noile dovezi pe care le-a trimis nu au fost luate în considerare de către Comisie. În acest sens este de remarcat faptul că dovezile la care se face referire reprezintă numai trimiterea unor documente în sprijinul argumentului, care a fost deja formulat și la care s-a răspuns, referitor la compunerea consiliului de administrație al societății. Prin urmare, nu au fost prezentate dovezi noi care ar pune sub semnul întrebării decizia de refuzare a cererii de acordare a TEP pentru producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză.
(34)
În consecință, se confirmă definitiv constatările provizorii referitoare la cererea pentru acordarea TEP pentru producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori în cauză.
(35)
În lipsa oricărei alte observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 21-29 din regulamentul provizoriu referitor la TEP.
2. Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)
(36)
În urma comunicării concluziilor provizorii, același producător-exportator/grup de producători-exportatori care a trimis observații privind decizia referitoare la TEP nu a fost de acord cu refuzul cererii sale pentru TI. Acesta a afirmat că nu au fost oferite motive suficiente de către Comisie care să sprijine refuzul cererii sale pentru TI.
(37)
În acest sens se reiterează faptul că, astfel cum se specifică în considerentul 26 din regulamentul provizoriu, în partea referitoare la analiza TEP, majoritatea directorilor din consiliul de administrație al acestei societăți au fost numiți de o societate cu capital majoritar de stat. Prin urmare, nu se poate exclude o intervenție semnificativă a statului în procesul decizional al acestui producător-exportator.
(38)
În consecință, având în vedere că acest producător-exportator nu a reușit să demonstreze că a fost suficient de independent față de stat, s-a confirmat că acesta nu îndeplinește criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază și, prin urmare, cererea sa pentru TI trebuie respinsă.
(39)
În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator menționat și ceilalți producători-exportatori cărora nu le-a fost acordat TI au afirmat că decizia de refuzare a TI nu a fost în conformitate cu raportul grupului OMC privind litigiul DS 397 referitor la măsurile antidumping definitive asupra anumitor elemente de fixare din fier sau oțel originare din Republica Populară Chineză. În acest sens, trebuie remarcat faptul că raportul grupului mai sus menționat nu este încă finalizat, deoarece acesta nu a fost adoptat de organul de soluționare a litigiilor. Mai mult, perioada de recurs împotriva raportului grupului încă nu a expirat. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
(40)
În consecință și în absența altor observații referitoare la TI, conținutul considerentelor 30-33 din regulamentul provizoriu se confirmă definitiv și se stabilește în mod definitiv că TI nu se acordă niciunui producător-exportator/grup de producători-exportatori inclus în eșantion căruia i-a fost refuzat TEP.
3. Valoarea normală
3.1. Stabilirea valorii normale pentru producătorul-exportator sau grupul de producători-exportatori căruia i s-a acordat TEP
(41)
În urma comunicării constatărilor provizorii, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori căruia i-a fost acordat TEP a afirmat că pentru tipurile de produse care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă (sau nu au fost vândute deloc), valoarea normală a produsului similar ar trebui calculată pe baza unei valori normale construite, și nu astfel cum a procedat Comisia în etapa provizorie, și anume utilizarea, pentru valoarea normală, a prețurilor reprezentative de pe piața internă pentru tipurile care prezintă caracteristici asemănătoare (ajustate în mod corespunzător).
(42)
Afirmația a fost acceptată și, în consecință, valoarea normală pentru tipurile nereprezentative (și anume cele pentru care vânzările pe piața internă au constituit mai puțin de 5 % din vânzările la export în Uniune sau care nu au fost vândute deloc pe piața internă) a fost calculată pe baza costului de producție pe tip de produs plus o sumă pentru costurile de vânzare, generale și administrative și pentru profit. În cazul în care au existat vânzări pe piața internă, s-a utilizat profitul tuturor tranzacțiilor de pe piața internă pe tip de produs pentru tipurile de produs în cauză [deoarece s-a constatat că toate tranzacțiile vânzărilor pe piața internă a acestor tipuri de produse au fost profitabile, testul prevăzut la articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază a fost satisfăcut în mod clar]. În cazul în care nu au existat vânzări pe piața internă, s-a utilizat un profit mediu. Pentru un tip de produs pentru care nu au fost furnizate costuri de producție, s-a utilizat valoarea normală construită a unui tip care prezintă caracteristici asemănătoare.
(43)
Pentru tipurile de produse rămase, s-a examinat ulterior dacă fiecare tip de produs în cauză, vândut pe piața internă în cantități reprezentative, ar putea fi considerat ca fiind vândut în cadrul operațiunilor comerciale normale în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, astfel cum se precizează în considerentele 37-40 din regulamentul provizoriu.
(44)
Ancheta ulterioară a stabilit că vânzările profitabile pentru numai câteva tipuri de produs comparabile reprezentau mai mult de 80 % din vânzările interne totale și, astfel, toate vânzările interne au putut fi utilizate la calcularea prețului mediu pentru valoarea normală a acestor tipuri de produse. Pentru tipurile de produs rămase s-au folosit numai vânzările profitabile.
(45)
În urma comunicării constatărilor finale, producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori căruia i-a fost acordat TEP a afirmat că metodologia utilizată pentru construirea valorii normale pentru tipurile de produs nereprezentative astfel cum se precizează în considerentul 42 de mai sus, adică utilizând profitul tranzacțiilor profitabile cu tipurile de produse în cauză, ar fi contrară articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. Acesta a afirmat în continuare că utilizarea profitului mediu al tuturor tranzacțiilor profitabile cu toate tipurile de produse reprezintă o metodă consacrată pentru construirea valorii normale pentru un anumit tip de produs și că orice modificare a acestei practici încalcă principiul securității juridice.
(46)
Este de remarcat faptul că metodologia descrisă în considerentul 42 este în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, conform căruia sumele pentru profit trebuie să se bazeze pe date reale referitoare la vânzări, în cadrul operațiunilor comerciale normale, ale produsului similar de către exportator sau producător. Utilizarea expresiei „ale produsului similar” nu exclude împărțirea produsului care face obiectul anchetei în tipuri de produse, dacă este cazul. Mai mult, jurisprudența OMC aplicabilă (4) prevede că marja de profit efectivă, stabilită pentru tranzacțiile din cadrul operațiunilor comerciale normale cu tipurile de produse relevante pentru care valoarea normală a trebuit să fie construită, nu poate fi ignorată. De asemenea, este de remarcat faptul că producătorul-exportator/grupul de producători-exportatori nu a demonstrat că tranzacțiile cu tipurile de produse pentru care valoarea normală a trebuit să fie construită ar trebui să fie considerate ca nefăcând parte din operațiunile comerciale normale. În fine, trebuie remarcat faptul că metodologia descrisă mai sus este imparțială. Într-adevăr, în cazurile în care marja de profit a vânzărilor din cadrul operațiunilor comerciale normale ale tipului de produs în cauză este mai mică decât profitul mediu ponderat al vânzărilor tuturor tipurilor de produs din cadrul operațiunilor comerciale normale, pentru construirea valorii normale se utilizează marja de profit mai mică a tipului de produs în cauză. Prin urmare, afirmația este respinsă.
3.2. Stabilirea valorii normale pentru producătorii-exportatori sau grupurile de producători-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP
(a) Țară analogă
(47)
În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte interesată a afirmat că Turcia nu ar trebui utilizată ca țară analogă și a sugerat utilizarea Malaysiei în acest sens. Această afirmație nu a fost motivată mai mult și, prin urmare, nu a fost luată în considerare.
(48)
Este de remarcat faptul că, în urma excluderii firelor din definiția produsului care face obiectul anchetei (a se vedea mai sus), faptul că firele nu sunt produse în Turcia nu mai reprezintă un obstacol în calea alegerii Turciei ca țară analogă, deoarece nu va fi nevoie de construirea unei valori normale pentru niciun tip de produs care face obiectul anchetei (a se vedea, de asemenea, considerentele 50 și 51 de mai jos).
(49)
Având în vedere cele de mai sus, se stabilește în mod definitiv că Turcia trebuie utilizată ca țară analogă în prezenta procedură.
(b) Determinarea valorii normale
(50)
În urma comunicării constatărilor provizorii, o parte a afirmat că valoarea normală pentru produsul similar din Turcia poate să nu fie exactă, deoarece structura costurilor societății cooperante din Turcia este distorsionată. Într-adevăr, ancheta a stabilit că societatea cooperantă din Turcia a avut costuri financiare semnificative care ar putea distorsiona calcularea valorii normale, în special atunci când aceasta este construită.
(51)
Prin urmare, pentru a se evita orice distorsiune care ar putea apărea la calculare, s-a decis să se grupeze tipurile de produse și să se distingă numai principalele caracteristici ale produsului. Această grupare a ameliorat comparabilitatea în termeni de volume de vânzări dintre produsul în cauză și produsul similar din Turcia, permițând utilizarea prețurilor efective în locul valorii normale construite atunci când ar trebui utilizate costurile de vânzare, generale și administrative (care pot fi distorsionate de costurile financiare).
4. Prețul de export și comparația prețurilor
(52)
În absența oricăror observații, se confirmă conținutul considerentelor 48-50 din regulamentul provizoriu referitor la stabilirea prețului de export și compararea prețurilor de export cu valoarea normală respectivă.
5. Marjele de dumping
(53)
În lipsa oricărei observații, se confirmă definitiv conținutul considerentelor 51-54 din regulamentul provizoriu referitor la metodologia generală pentru calcularea marjelor de dumping.
(54)
Având în vedere modificările de calculare a valorilor normale menționate mai sus și după corectarea unor erori de calcul, nivelul de dumping determinat în final, exprimat ca procent din prețul CIF net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următorul:
Tabelul 1
Marjele de dumping
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Alte societăți cooperante
29,7 %
E. PREJUDICIUL
(55)
Este de remarcat faptul că, în urma excluderii firelor din definiția produsului (a se vedea considerentele 13-23 de mai sus), analiza prejudiciului a trebuit să fie adaptată la cele trei tipuri principale de produs rămase: semitorturi, fire tăiate și covorașe. Aceasta a necesitat revizuirea unor indicatori de prejudiciu, a volumului de importuri care fac obiectul unui dumping, precum și calcularea subcotării prețului și a nivelului de eliminare a prejudiciului.
1. Industria din Uniune
(56)
Referitor la definiția industriei din Uniune și la caracterul reprezentativ al eșantionului de producători din Uniune, nu au fost primite observații sau solicitări noi. Având în vedere aceasta și faptul că tipul de produs exclus din definiția produsului, și anume firele, reprezintă o proporție limitată din producția și vânzările producătorilor din Uniune, se confirmă concluziile considerentelor 56-58 din regulamentul provizoriu.
2. Consumul Uniunii
(57)
Referitor la consumul Uniunii, trebuie remarcat faptul că, astfel cum se precizează în considerentul 55 de mai sus, excluderea unuia dintre cele patru tipuri de produse principale, și anume firele, din definiția produsului a dus la o revizuire a volumelor de consum ale Uniunii.
(58)
Având în vedere revizuirea de mai sus, consumul total al Uniunii a evoluat după cum urmează în perioada luată în considerare:
Tabelul 2
Consumul Uniunii
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexat
100
105
104
77
(59)
Evoluția consumului de mai sus este similară evoluției observate pentru produsul care face obiectul anchetei astfel cum a fost definit în regulamentul provizoriu, și anume o creștere de circa 5 % în 2007-2008 și o scădere foarte semnificativă, cu 23 % în PA față de 2006.
3. Importurile provenite din țara în cauză
(60)
Având în vedere excluderea firelor din definiția produsului, a fost necesară revizuirea datelor referitoare la import.
(61)
O parte interesată a afirmat că importurile din RPC provenite de la producători afiliați industriei Uniunii ar fi trebuit să fie excluse din importurile în cauză.
(62)
În acest sens se reamintește mai întâi faptul că, așa cum s-a menționat deja în considerentul 58 din regulamentul provizoriu, în cursul PA volumul importurilor din RPC al producătorilor care au făcut parte din eșantion a reprezentat mai puțin de 4 % din totalul importurilor din RPC. Această cifră rămâne neschimbată în urma excluderii firelor din definiția produsului.
(63)
Având în vedere faptul că numai doi producători din Uniune au importat produsul în cauză din RPC în cursul PA, volumul exact al acestor importuri nu poate fi divulgat din motive de confidențialitate. În orice caz, chiar dacă volumul acestor importuri ar fi dedus din fiecare an al perioadei luate în considerare, evoluția volumelor importurilor și a cotelor de piață ar rămâne substanțial neschimbată. Cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping ar fi mai mică, deși numai cu mai puțin de un punct procentual în fiecare an din perioada luată în considerare, și, prin urmare, aceasta nu ar afecta evoluția globală din perioada luată în considerare.
(64)
După excluderea firelor, datele revizuite privind importul sunt următoarele:
(a) Volume
Tabelul 3
Importurile din RPC (volume)
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexat
100
156
186
139
(b) Cota de piață
Tabelul 4
Importurile din RPC (cota de piață)
2006
2007
2008
PA
Cota de piață (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexat
100
149
179
180
(65)
După aceste modificări, evoluțiile observate în etapa provizorie în ceea ce privește volumele importurilor de produs în cauză s-au schimbat într-o măsură limitată. Cu toate acestea, creșterea volumelor importurilor atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, rămâne substanțială. Aceste importuri au crescut extrem de rapid în cursul perioadei luate în considerare, în special între 2006 și 2008 (cu 86 %), după care a avut loc o scădere a importurilor din RPC ca urmare a scăderii globale a cererii. Cu toate acestea, cota de piață a acestor importuri a continuat să crească între 2008 și PA, iar în toată perioada a crescut cu 6,3 puncte procentuale.
(c) Evoluția prețurilor
(66)
După excluderea firelor, prețul CIF mediu de import pentru produsul în cauză a scăzut semnificativ (cu aproximativ 3 %):
Tabelul 5
Importurile din RPC (prețuri)
2006
2007
2008
PA
Preț mediu/tonă (EUR)
901
907
945
909
Indexat
100
101
105
101
(67)
Cu toate acestea, tabelul de mai sus arată că evoluția prețurilor, substanțial stabile în cursul perioadei luate în considerare, nu s-a schimbat și, prin urmare, poate fi confirmată concluzia referitoare la evoluția prețurilor acestor importuri stabilită în regulamentul provizoriu.
(d) Subcotarea prețurilor
(68)
Referitor la calcularea subcotării prețurilor, a fost necesară revizuirea marjelor provizorii, deoarece excluderea firelor din definiția produsului a necesitat eliminarea vânzărilor corespunzătoare din calcularea prejudiciului.
(69)
Mai mult, astfel cum s-a procedat în partea referitoare la dumping din cadrul anchetei (a se vedea considerentele 50 și 51 de mai sus), s-a decis să se grupeze tipurile de produse și să se distingă numai principalele caracteristici ale produsului. Aceasta a dus la o creștere a volumului de importuri din RPC incluse în comparația cu vânzările produsului similar produs de industria din Uniune, asigurându-se astfel o mai bună reprezentativitate a calculelor privind subcotarea.
(70)
În final, s-a aplicat o ajustare pentru costurile postimport, deoarece aceste costuri sunt indispensabile pentru vânzarea produsului în cauză.
(71)
În urma modificărilor survenite în calcularea subcotării prețului ca urmare a (i) excluderii firelor, (ii) grupării tipurilor de produse și (iii) ajustării pentru costurile postimport, marjele de subcotare revizuite se ridică la maximum 18,2 %, în timp ce subcotarea medie a prețului este de 10,9 %. Modificările de mai sus au fost aplicate și calculării nivelului de eliminare a prejudiciului - a se vedea considerentul 134 din prezentul regulament.
(72)
În afara modificărilor menționate mai sus și în absența altor afirmații sau observații, se confirmă concluziile din considerentele 61-65 din regulamentul provizoriu.
4. Situația economică a industriei din Uniune
4.1. Revizuirea indicatorilor de prejudiciu ca urmare a excluderii firelor
(73)
Ca urmare a excluderii firelor din definiția produsului, a fost necesară ajustarea anumitor tabele din secțiunea D.4 din regulamentul provizoriu. În plus, a fost necesară o corecție minoră în datele privind vânzările unui producător inclus în eșantion. Trebuie remarcat faptul că firele au avut o prezență relativ limitată în producția și vânzările producătorilor incluși în eșantion. Prin urmare, cei mai afectați de aceste ajustări au fost indicatorii calculați pe baza tuturor producătorilor din Uniune (volume de vânzări și cota de piață). Într-o măsură mai mică, au fost afectate și prețurile medii de vânzare ale producătorilor incluși în eșantion. Cu toate acestea, evoluțiile observate, inclusiv pentru acești indicatori, rămân substanțial neschimbate față de constatările regulamentului provizoriu, astfel cum dovedesc tabelele de mai jos. Având în vedere prezența limitată a firelor în cadrul eșantionului de producători, indicatorii financiari [profitabilitate, randamentul investiției (RI), flux de lichidități și investiții] nu au fost afectați de excluderea firelor din definiția produsului. Din motive de transparență, toate tabelele referitoare la indicatorii de prejudiciu prevăzute în secțiunea D.4 din regulamentul provizoriu sunt prezentate mai jos, inclusiv cele care nu s-au schimbat.
(74)
Deoarece evoluția volumelor de producție ale producătorilor incluși în eșantion, în comparație cu cifrele prevăzute în regulamentul provizoriu, a fost afectată numai într-o măsură limitată (o creștere de 1 % pentru 2008 și PA) prin excluderea firelor din definiția produsului, se confirmă concluzia din considerentul 67 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 6
Industria din Uniune - producție
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexat
100
103
102
64
(75)
Cifrele privind capacitatea de producție a industriei din Uniune au scăzut în general prin excluderea firelor, însă aceasta nu a avut niciun efect asupra evoluției și gradului de utilizare a capacității de producție. Prin urmare, se confirmă concluzia din considerentul 69 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 7
Industria din Uniune - capacitatea de producție
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Capacitate (tone)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexat
100
100
102
89
Gradul de utilizare al capacității de producție (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexat
100
103
100
71
(76)
Deoarece evoluția stocurilor producătorilor incluși în eșantion, în comparație cu cifrele prevăzute în regulamentul provizoriu, a fost afectată numai într-o măsură limitată (o creștere de 1 % pentru 2007, 2008 și PA) prin excluderea firelor din definiția produsului, se confirmă concluzia din considerentul 70 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 8
Industria din Uniune - stocuri
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexat
100
83
140
93
(77)
Deși, în comparație cu volumele de vânzări raportate în regulamentul provizoriu, scăderea volumelor de vânzări începând cu 2006 este cu 1 % mai pronunțată în 2007 și 2008 și cu 3 % mai puțin pronunțată în PA, volumele de vânzări au continuat să scadă cu 27 % în cursul perioadei luate în considerare și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentele 71 și 72.
Tabelul 9
Industria din Uniune - vânzări UE (volume)
Toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Unități (tone)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexat
100
99
95
73
(78)
După excluderea firelor din definiția produsului, cota de piață UE a industriei Uniunii a scăzut de la 76,3 % la 71,9 % (în comparație cu o scădere de la 75,1 % la 69,5 %). Prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 73 din regulamentul provizoriu privind cota de piață a industriei din Uniune.
Tabelul 10
Industria din Uniune - cota de piață UE
Toți producătorii UE
2006
2007
2008
PA
Cota de piață UE (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexat
100
95
92
94
(79)
Referitor la prețurile medii de vânzare, excluderea firelor din definiția produsului a avut ca rezultat, în general, prețuri medii de vânzare ușor mai mici. Cu toate acestea, evoluția este identică cu evoluția prețurilor de vânzare raportată în regulamentul provizoriu (cifrele sunt doar cu 1 % mai mari pentru 2008 și PA) și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 74 din regulamentul menționat.
Tabelul 11
Industria din Uniune - vânzări UE (prețuri medii)
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
EUR/tonă
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexat
100
99
102
99
(80)
Cifrele privind ocuparea forței de muncă pentru producătorii din Uniune au fost ajustate pentru a exclude producția de fire. Reducerea relativ scăzută a cifrelor a lăsat evoluția neschimbată (cifrele au fost numai cu 1 % mai mari pentru 2008 și PA) și, prin urmare, se confirmă concluziile considerentului 75 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 12
Industria din Uniune - ocuparea forței de muncă
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Număr de angajați
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexat
100
95
91
81
(81)
Productivitatea industriei din Uniune nu a fost afectată de excluderea firelor și, prin urmare, concluziile din considerentul 76 din regulamentul provizoriu pot fi confirmate.
Tabelul 13
Industria din Uniune - productivitate
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Tone/angajat
121
131
136
95
Indexat
100
108
113
79
(82)
Așa cum s-a menționat deja în considerentul 73 de mai sus, având în vedere prezența limitată a firelor în cadrul eșantionului de producători, indicatorii financiari enumerați mai jos nu au fost afectați de excluderea firelor din definiția produsului.
(83)
Costurile salariale în sensul salariilor medii anuale nu sunt afectate de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 77 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 14
Industria din Uniune - costuri salariale
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Salarii anuale (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexat
100
101
103
97
(84)
Profitabilitatea și RI nu sunt afectate de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentele 78-81 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 15
Industria din Uniune - rentabilitatea și RI
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Profit net (ca % din cifra de afaceri)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
RI
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Situația fluxului de lichidități al industriei din Uniune nu este afectată de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluzia din considerentul 83 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 16
Industria din Uniune - fluxul de lichidități
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Fluxul de lichidități (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexat
100
50
22
-64
(86)
Situația nivelului investițiilor industriei din Uniune nu este afectată de excluderea firelor din definiția produsului și, prin urmare, se confirmă concluziile din considerentul 85 din regulamentul provizoriu.
Tabelul 17
Industria din Uniune - investiții
Producători incluși în eșantion
2006
2007
2008
PA
Investiții nete (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexat
100
52
109
71
4.2. Observații primite ca urmare a comunicării constatărilor provizorii
(87)
O parte interesată a afirmat că prejudiciul (și cauzalitatea) ar fi trebuit să fie analizat(e) de către Comisie pe fiecare segment specific, și anume separat pentru fiecare tip principal de produs. Partea respectivă a considerat că tipurile principale de produse erau prea diferite unele de altele pentru a fi analizate împreună.
(88)
În primul rând trebuie reamintit faptul că orice concluzie privind dumpingul și prejudiciul poate fi formulată numai pentru produsul în cauză și produsul similar în ansamblu. Dacă există solicitări referitoare la definiția produsului în cauză, acestea ar trebui analizate în contextul respectiv și nu ar trebui să aibă ca rezultat analize separate ale prejudiciului în funcție de diferitele tipuri de produse care fac obiectul anchetei. Astfel cum se menționează în considerentele 13-23 de mai sus, definiția produsului a fost modificată în etapa finală a anchetei prin excluderea firelor. Orice concluzie privind dumpingul și prejudiciul poate fi formulată numai pentru acest produs în cauză nou definit și pentru produsul similar în ansamblu. Din aceste motive, solicitarea de mai sus nu poate fi acceptată.
(89)
Aceeași parte interesată a afirmat că datele prezentate privind industria din Uniune nu au fost coerente. În special, aceasta a considerat că Comisia a greșit prin faptul că uneori a furnizat date privind întreaga industrie din Uniune, în timp ce cu alte ocazii s-a făcut uz de date verificate referitoare numai la producătorii incluși în eșantion.
(90)
Referitor la această solicitare, în primul rând trebuie remarcat faptul că eșantionarea reprezintă o procedură prevăzută în mod special la articolul 17 din regulamentul de bază pentru cazurile în care nu este posibilă investigarea în detaliu a anumitor operatori economici. Eșantionul de producători din Uniune selectat a fost considerat reprezentativ pentru întreaga industrie din Uniune, iar părțile interesate nu au trimis nicio solicitare motivată care să afirme contrariul. Prin urmare, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 66 din regulamentul provizoriu, toți indicatorii de prejudiciu, cu excepția celor privind volumele de vânzări și cotele de piață, au fost stabiliți pe baza informațiilor colectate și verificate în localurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion. Volumele de vânzări ale industriei din Uniune care cuprind toți producătorii din Uniune au fost necesare pentru calculul consumului din Uniune, în timp ce atât volumele de vânzări, cât și consumul din Uniune au fost necesare pentru determinarea cotei de piață a industriei din Uniune.
(91)
O altă parte interesată a afirmat că importurile din RPC provenite de la producători afiliați producătorilor din Uniune incluși în eșantion, astfel cum se menționează în considerentul 58 din regulamentul provizoriu, ar trebui să fie adăugate la vânzările producătorilor în cauză.
(92)
Având în vedere că produsele în cauză sunt doar revândute de către producătorii din Uniune în cauză, adăugarea acestor importuri la volumul de vânzări al acestora ar distorsiona calculele și, prin urmare, afirmația nu pare justificată. În orice caz, astfel cum s-a afirmat deja în considerentele 62 și 63 de mai sus, volumul acestor importuri este limitat. Astfel cum s-a menționat în aceleași considerente de mai sus, cotele de piață ar fi afectate, de asemenea, numai într-o măsură extrem de mică, iar evoluțiile indicatorilor de prejudiciu aferenți nu ar fi afectate.
(93)
O parte interesată a menționat că Comisia nu a explicat de ce vânzările pentru utilizările captive au fost incluse în cifrele privind vânzările industriei din Uniune. Aceasta a afirmat că piața captivă ar fi trebuit să fie analizată de Comisie în mod independent față de piața liberă.
(94)
În acest sens, este important de subliniat faptul că vânzările pentru utilizări captive au fost incluse în analiza privind volumele de vânzări și cota de piață ale industriei din Uniune, constatându-se că aceste vânzări au fost în competiție cu importurile. Într-adevăr, ancheta a stabilit că acele cantități destinate pentru utilizarea captivă de către societățile în cauză din Uniune pot fi, în principiu, înlocuite de fibră de sticlă achiziționată, de exemplu în cazul în care condițiile pieței și/sau considerente de ordin financiar ar declanșa o astfel de schimbare. Prin urmare, acestea au fost incluse în analiza pieței din Uniune. În orice caz, dacă vânzările captive ar fi excluse din analiză, evoluțiile vânzărilor nu ar suferi modificări semnificative.
(95)
Industria din Uniune a pus la îndoială prețurile medii de vânzare din Uniune ale industriei din Uniune, astfel cum sunt sintetizate în tabelul 10 din regulamentul provizoriu. Aceasta a bănuit existența unei erori de calcul și a afirmat că în realitate scăderea prețurilor de vânzare în cursul perioadei luate în considerare a fost mai pronunțată decât cifra raportată de 2 %. Ca urmare a acestei afirmații, calculul prețurilor medii de vânzare din Uniune ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion a fost revizuit. Calculul s-a bazat pe prețurile de vânzare verificate și s-a constatat că acesta a fost corect. Cu toate acestea, având în vedere excluderea firelor din definiția produsului, a fost necesară recalcularea prețurilor medii de vânzare prin excluderea firelor, prețurile medii de vânzare revizuite fiind raportate în tabelul 11 de mai sus.
(96)
Doi dintre producătorii incluși în eșantion au pus la îndoială unele ajustări aplicate cifrelor de profitabilitate trimise de aceștia. Ajustările contestate se referă la transferuri în cadrul societății, modificări legate de contabilitate și anumite elemente extraordinare care au fost considerate de Comisie ca fiind elemente ce distorsionează inutil cifrele de profit rezultate. Ajustările au fost contestate, deoarece producătorii în cauză au considerat că, în consecință, nu au fost prezentate costuri importante, deși acestea au fost efectuate și, în anumite cazuri, pot fi chiar legate de importurile care fac obiectul unui dumping. Ajustările aplicate cifrelor de profitabilitate ale celor două societăți au fost revizuite și s-a constatat încă o dată că acestea au fost justificate. Prin urmare, acest argument trebuie respins.
(97)
În absența altor solicitări sau observații și cu modificările indicate în considerentele 55-80 de mai sus, se confirmă concluziile din considerentele 66-86 din regulamentul provizoriu.
5. Concluzie privind prejudiciul
(98)
În absența oricăror alte afirmații sau observații, se confirmă concluziile din considerentele 87-89 din regulamentul provizoriu.
F. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
1. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(99)
Unele părți au reiterat afirmația conform căreia, având în vedere volumul și prețurile importurilor din RPC, nu a existat o legătură de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile în cauză. În special, s-a afirmat din nou că prețurile medii de import ale acestor importuri au rămas în mod substanțial stabile în cursul perioadei luate în considerare și că industria din Uniune a reușit să mențină profitabilitatea la niveluri apropiate de profitul vizat menționat în cursul anilor 2007 și 2008, când a avut loc cea mai semnificativă creștere a volumului de importuri din RPC.
(100)
Răspunsul la aceste afirmații a fost deja prevăzut în considerentele 94 și 95 din regulamentul provizoriu, care se confirmă. Mai mult, așa cum s-a indicat deja în considerentul 107 din regulamentul provizoriu, nu se poate trage concluzia că o legătură cauzală este întreruptă numai pe baza evoluției unui număr limitat de indicatori de prejudiciu care au fost analizați parțial în perioada luată în considerare; dimpotrivă, trebuie evaluată evoluția în ansamblu a tuturor indicatorilor de prejudiciu din întreaga perioadă luată în considerare. Analiza provizorie a arătat deja că importurile produsului în cauză au cauzat scăderea prețurilor pe piața Uniunii în cursul perioadei luate în considerare și a subcotat în mare măsură prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul PA. Prin urmare, industria din Uniune nu a reușit să atingă nivelurile necesare de profitabilitate, chiar și în perioade cu o cerere relativ ridicată, precum anii 2007 și 2008. În plus, importurile din RPC și-au mărit în mod constant cota de piață, în special în 2007, când piața fibrelor de sticlă din UE a crescut semnificativ. Această strategie agresivă de acaparare a cotei de piață prin vânzări persistente la prețuri care subcotează prețurile industriei din Uniune nu a dus la o deteriorare gravă a profitabilității industriei din Uniune înainte de PA numai datorită nivelurilor relativ mari ale consumului din Uniune, care a atenuat efectul dumpingului prejudiciabil. Cu toate acestea, evoluția din cursul PA confirmă faptul că de îndată ce condițiile pieței s-au deteriorat, prejudiciul material cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping nu a întârziat să producă toate efectele. Prin urmare, se resping argumentele menționate în considerentul 99 de mai sus.
2. Efectele altor factori
(101)
Având în vedere excluderea firelor din definiția produsului, a fost necesară revizuirea datelor referitoare la import după cum urmează:
Tabelul 18
Importuri din alte țări
Țara
2006
2007
2008
PA
Norvegia
Volum (tone)
34 945
28 834
35 396
24 980
Cotă de piață (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turcia
Volum (tone)
28 946
24 928
20 511
18 523
Cotă de piață (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
SUA
Volum (tone)
16 757
15 821
12 145
8 726
Cotă de piață (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Volum (tone)
9 541
25 569
35 118
12 601
Cotă de piață (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Preț mediu/tonă (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Volum (tone)
9 043
9 919
8 791
6 996
Cotă de piață (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Preț mediu/tonă (EUR)
928
925
928
854
India
Volum (tone)
4 363
11 227
3 741
5 353
Cotă de piață (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republica Coreea
Volum (tone)
6 277
4 845
13 918
5 112
Cotă de piață (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japonia
Volum (tone)
21 142
9 498
9 949
3 710
Cotă de piață (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexic
Volum (tone)
1 017
2 977
1 803
1 763
Cotă de piață (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preț mediu/tonă (EUR)
364
729
977
1 033
Canada
Volum (tone)
3 930
3 096
2 123
2 029
Cotă de piață (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Alte țări
Volum (tone)
6 787
12 923
6 899
7 092
Cotă de piață (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Preț mediu/tonă (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
În afara volumelor importurilor din SUA și Taiwan, care au scăzut cu aproximativ 35 % (PA) în comparație cu volumele raportate în tabelul 17 din regulamentul provizoriu, importurile din alte țări par să fie influențate numai într-o măsură extrem de moderată de excluderea firelor.
(103)
Mai multe părți interesate au reiterat afirmația conform căreia criza economică, și nu importurile care fac obiectul unui dumping, a cauzat prejudiciul suferit de industria din Uniune - sau, în mod alternativ, criza economică a reprezentat principala cauză de prejudiciu, în timp ce importurile din RPC au fost cel mult un factor adițional secundar. În acest sens s-a afirmat că a existat o corelație între consum și profitabilitate, iar profitabilitatea s-a deteriorat numai în momentul în care cererea s-a prăbușit. În același timp s-a afirmat că nu ar exista o corelație între cota de piață UE, prețurile de vânzare și profitabilitatea industriei din Uniune, pe de o parte, și cota de piață UE și prețurile de vânzare ale importurilor din RPC, pe de altă parte. De asemenea, s-a susținut că efectele prejudiciabile ale scăderii consumului din UE nu au fost evaluate corect de către Comisie și, în consecință, aceasta a încălcat articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(104)
Prima parte din afirmația de mai sus a fost tratată pe larg în considerentele 99-102 din regulamentul provizoriu. Într-adevăr, impactul crizei economice asupra prejudiciului a fost examinat și este recunoscut în considerentul 101 din regulamentul provizoriu faptul că încetinirea creșterii economice și scăderea cererii au avut un efect negativ asupra situației industriei din Uniune și că, prin urmare, acestea au contribuit la prejudiciul suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, acest fapt nu diminuează efectul prejudiciabil dăunător al importurilor la prețuri scăzute care fac obiectul unui dumping din RPC pe piața UE de-a lungul întregii perioade luate în considerare. Cu alte cuvinte, criza economică din cursul PA a agravat prejudiciul suferit de industria din Uniune, însă importurile din RPC au cauzat fără îndoială prejudiciul considerat ca fiind material în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
3. Concluzie privind cauzalitatea
(105)
Niciunul dintre argumentele prezentate de către părțile interesate nu demonstrează că impactul altor factori, în afară de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, este în măsură să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul constatat. Având în vedere cele de mai sus și în absența altor observații care nu au fost încă adresate, se concluzionează că importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
(106)
Se confirmă concluziile privind legătura de cauzalitate din regulamentul provizoriu, astfel cum au fost sintetizate în considerentele 117-119.
G. INTERESUL UNIUNII
(107)
Având în vedere observațiile părților, Comisia a efectuat o analiză suplimentară a tuturor argumentelor referitoare la interesele Uniunii.
1. Interesul industriei din Uniune
(108)
Reclamanții au reiterat faptul că instituirea măsurilor antidumping a fost esențială pentru ca industria din Uniune să continue să fie viabilă și să poată opera în viitor, deoarece scăderea accentuată a prețurilor cauzată de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC a afectat grav volumul vânzărilor, profitabilitatea și capacitatea de investiții a industriei din Uniune. În absența altor observații specifice referitoare la acest subiect, se confirmă considerentele 122-126 din regulamentul provizoriu.
2. Interesul importatorilor neafiliați din Uniune
(109)
În absența observațiilor specifice referitoare la acest subiect, se confirmă considerentele 127-128 din regulamentul provizoriu.
3. Interesul utilizatorilor
(110)
După instituirea măsurilor provizorii, un număr de utilizatori și asociații de utilizatori, care nu și-au exprimat interesul în etapa provizorie, s-au făcut cunoscuți și au prezentat observații.
(111)
Numeroși utilizatori au reiterat observații generale privind anumite chestiuni care au fost deja analizate în regulamentul provizoriu, fără să ofere informații noi în această privință sau dovezi suplimentare care să susțină astfel de afirmații. Referitor la alte chestiuni au fost însă obținute informații noi și, în consecință, acestea au fost analizate.
(112)
Mai multe părți interesate au afirmat că respectiva cooperare obținută de la utilizatori nu a fost reprezentativă pentru complexitatea sectorului și că majoritatea utilizatorilor reprezintă întreprinderi mici și mijlocii ale căror situații și puncte de vedere au fost neglijate în analiza privind interesul Uniunii.
(113)
În acest sens, se reamintește în primul rând faptul că 13 utilizatori au trimis un răspuns la chestionar și alți câțiva au trimis, în plus, observații. Mai mult, au trimis observații câteva asociații care au reprezentat utilizatorii. Multe din aceste părți interesate și-au făcut cunoscute opiniile în cadrul unei audieri. După ajustarea cifrelor ca urmare a excluderii firelor din definiția produsului, utilizatorii cooperanți au beneficiat de aproximativ 24 % din importurile produsului în cauză. O astfel de cooperare este considerată reprezentativă.
(114)
Cu toate acestea, este recunoscut faptul că majoritatea utilizatorilor care au completat chestionarul utilizatorilor au fost societăți relativ mari. În ceea ce privește acest aspect, Comisia depinde de cooperarea efectivă pe care o poate obține. Cu toate acestea, se consideră că, prin cooperarea obținută de la mai multe asociații (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF), preocupările întreprinderilor mici și mijlocii au fost prezentate și acestea au fost luate în considerare.
(115)
Câțiva utilizatori și o asociație au contestat evaluarea Comisiei privind numărul de persoane angajate în industria utilizatorilor de fibră de sticlă, prezentată în considerentul 130 din regulamentul provizoriu. În acest sens, trebuie reamintit faptul că în considerentul 130 din regulamentul provizoriu Comisia a estimat numărul total al persoanelor care lucrează în ansamblul industriei din aval a Uniunii, în cadrul societăților utilizatoare de produse din fibră de sticlă, inclusiv pentru fabricarea de alte produse din aval, la aproximativ 50 000-75 000. Părțile interesate menționate mai sus au afirmat că acest număr poate atinge un total de 200 000-250 000 de persoane, iar acestor părți interesate li s-a solicitat susținerea acestor estimări. Deși o asociație, European Boating Industry, a furnizat ca dovadă niște cifre privind industria constructoare de ambarcațiuni, nu au fost trimise dovezi concludente care ar putea stabili o legătură între aceste cifre privind ocuparea forței de muncă cu produsul în cauză și produsul similar.
(116)
În orice caz, stabilirea interesului utilizatorilor de fibră de sticlă asupra unor date atât de generale, care cuprind totalitatea persoanelor angajate la toate nivelurile din aval ale industriei din Uniune, inclusiv în filiale ale societăților multinaționale care nu au nicio legătură cu produsele din fibră de sticlă, ar afecta grav credibilitatea analizei privind interesul Uniunii.
(117)
Ar trebui reamintit și faptul, menționat în considerentul 130 din regulamentul provizoriu, că Comisia a estimat, de asemenea, numărul de angajați al filialelor care utilizează fibră de sticlă ale unor astfel de societăți, care utilizau fibră de sticlă din China în cursul PA, la aproximativ 27 000 de persoane. Această estimare a fost bazată pe date detaliate, trimise de utilizatori în răspunsul acestora la chestionar, privind ocuparea forței de muncă din Uniune a acestor filiale. Estimarea a fost efectuată prin agregarea acestor cifre și prin extrapolarea ulterioară a acestora la toate importurile din RPC ale produsului în cauză în cursul PA. Extrapolarea s-a bazat pe proporția utilizatorilor cooperanți din totalul importurilor din RPC a produsului în cauză în cursul PA.
(118)
În final, în acest sens trebuie remarcat și faptul că, după excluderea firelor din definiția produsului, estimarea de mai sus a trebuit să fie revizuită. Revizuirea a rezultat într-o estimare a ocupării forței de muncă de aproximativ 22 000 de persoane.
3.1. Impactul costurilor legate de taxă asupra profitabilității utilizatorilor
(119)
Mai mulți utilizatori au afirmat că, în considerentele 132-136 din regulamentul provizoriu, Comisia a subestimat impactul taxei antidumping provizorii asupra profitabilității și, prin urmare, asupra viabilității industriei utilizatorilor europeni. Aceștia au afirmat că impactul real a fost cu mult mai mare și că nivelul taxei provizorii a periclitat existența unor numeroase astfel de societăți din Uniune.
(120)
În acest sens, este important de remarcat faptul că evaluarea economică efectuată în regulamentul provizoriu s-a bazat pe datele economice trimise de utilizatorii care au cooperat la anchetă. Acestea au reprezentat de fapt singurele informații verificabile referitoare la acest aspect. Deși această evaluare a fost criticată de un mare număr de utilizatori, numai unul dintre aceștia a trimis informații suplimentare care au putut fi utilizate pentru creșterea preciziei analizei. În orice caz, partea în cauză este un utilizator de fire și, prin urmare, datele trimise nu au fost în final luate în considerare în analiza impactului costurilor.
(121)
Au fost exprimate afirmații suplimentare care susțin că impactul asupra utilizatorilor mici și mijlocii este mai mare decât cel stabilit. Cu toate acestea, au fost oferite dovezi efective limitate în acest sens, în absența cooperării depline a unor astfel de utilizatori. Într-adevăr, utilizatorii cooperanți includ câteva societăți multinaționale asupra cărora efectul taxelor este probabil să fie mai limitat. Cu toate acestea, pentru a exclude acest impact distorsionant din calcule, în etapa definitivă Comisia a stabilit impactul mediu al costurilor numai pentru filiala utilizatoare de fibră de sticlă a utilizatorilor cooperanți, și nu pentru toată societatea - a se vedea considerentul 123 de mai jos.
(122)
Ca urmare a excluderii firelor din definiția produsului, evaluarea efectuată în etapa provizorie a trebuit să fie revizuită prin eliminarea din analiză a societăților care utilizează fire. Mai mult, evaluarea a necesitat modificări suplimentare pentru a lua în considerare nivelurile taxelor care urmează să fie aplicate (a se vedea considerentul 139 de mai jos).
(123)
Având în vedere revizuirile de mai sus, impactul calculat al taxei pentru industria utilizatoare va fi în medie în jur de 0,5 și cel mult 2,3 puncte procentuale asupra profitului filialelor care utilizează fibră de sticlă. Prin urmare, impactul va fi mult mai mic decât s-a anticipat în etapa provizorie, sau chiar nesemnificativ, deoarece este improbabil ca o creștere mică a prețului de cost, cum ar fi cea cauzată eventual de nivelurile prestabilite ale taxelor, să nu poată fi transmisă mai departe complet sau cel puțin parțial.
(124)
Într-adevăr, în ceea ce privește posibilitatea de a transmite creșterile prețului de cost, au fost obținute informații de la reclamant privind evoluția prețului de cost al rășinilor, un alt cost esențial al utilizatorilor, reprezentând uneori chiar o parte majoritară din prețul de cost al produselor finite pe bază de materiale compozite. În conformitate cu aceste date trimise, deși prețul de vânzare al fibrelor de sticlă (prețul de cost pentru utilizatori) ar fi rămas stabil o perioadă foarte lungă, prețul de cost al rășinilor s-a dublat în aceeași perioadă. Creșterea prețului rășinilor a fost pronunțată, de asemenea, începând cu sfârșitul lui 2009. În ciuda acestor creșteri de preț extrem de semnificative, utilizatorii au continuat să cumpere această materie primă de bază și să-și vândă produsele finite, rămânând în continuare competitivi. Prin urmare, este probabil ca aceștia să fi reușit să transmită clienților lor cel puțin o parte din creșterea prețului de cost. Dacă o astfel de creștere extrem de semnificativă a prețului de cost poate fi (parțial) transmisă clienților, nu există niciun motiv pentru care același lucru nu s-ar putea aplica și unei taxe antidumping instituită fibrelor de sticlă la un nivel care să elimine prejudiciul.
(125)
Câteva părți au afirmat că anumiți utilizatori, inclusiv grupuri globale, își mută și/sau își vor muta producția în afara Uniunii, ceea ce va provoca concedieri în cadrul utilizatorilor din Uniune; pe lângă aceasta, poate să apară și un impact asupra clienților utilizatorilor, precum și asupra producătorilor de materiale plastice care furnizează, de asemenea, materiale către utilizatorii de fibră de sticlă care produc materiale compozite. Cu toate acestea, aceasta reprezintă o consecință potențială a instituirii de taxe pentru orice produs intermediar, nu numai pentru fibră de sticlă. Utilizatorii din aval pot solicita, de asemenea, protecție în cadrul procedurii antidumping, astfel cum s-a întâmplat deja în cazul țesăturilor din fibră de sticlă cu ochiuri. În orice caz, oricare dintre efectele afirmate par în prezent să fie foarte limitate ca urmare a nivelurilor taxei care urmează să fie instituită (a se vedea considerentul 139 de mai jos).
(126)
Având în vedere cele de mai sus, se poate concluziona faptul că niciunui utilizator, care a cooperat la anchetă și care a trimis date economice care au putut fi examinate de Comisie, nu-i va fi periclitată existența ca o consecință a creșterii costului cauzată de măsurile propuse.
3.2. Siguranța aprovizionării
(127)
Mai mulți utilizatori au reiterat afirmația conform căreia siguranța aprovizionării pieței Uniunii ar fi în pericol și că măsurile antidumping au agravat și mai mult această situație. Aceștia și-au motivat afirmația cu anumite dovezi, subliniind imposibilitatea industriei din Uniune de a asigura aprovizionarea cu fibră de sticlă pentru industria utilizatoare la volumele și prețurile solicitate. În acest context, mențiunea Comisiei conform căreia capacitatea neutilizată din UE a fost destul de semnificativă pentru a înlocui importurile din RPC a fost considerată ca fiind simplificată și nejustificată.
(128)
Această chestiune a continuat să fie analizată. De asemenea, au fost obținute de la reclamant noi informații privind volumele de producție, utilizarea capacității și cererea. Informațiile astfel obținute și analizate au confirmat faptul că a existat într-adevăr un blocaj în aprovizionarea cu anumite produse fabricate de industria din Uniune în prima jumătate a anului 2010, cauzată de deficitul de stoc de după redresarea pieței în urma crizei economice. Cu toate acestea, între timp, conform așteptărilor în acest sens reflectate în regulamentul provizoriu (considerentele 145-149), creșterea cererii pare să se fi stabilizat, primindu-se dovezi conform cărora în 2010 furnizorii din UE și-au crescut semnificativ producția imediat disponibilă. Creșteri suplimentare ale capacității de producție a industriei din Uniune au fost anunțate pe termen scurt și mediu-lung. În plus, au fost primite dovezi care arată o creștere semnificativă a capacității de producție în câteva alte țări producătoare din afara Uniunii.
(129)
Datele actualizate privind producția și capacitatea de producție pentru fire au fost mai puțin optimiste, un studiu de piață independent indicând, de asemenea, o situație a aprovizionării în mod clar mai puțin favorabilă în ceea ce privește firele. Cu toate acestea, deoarece firele au fost excluse din definiția produsului, această chestiune nu mai prezintă importanță.
(130)
De asemenea, câțiva utilizatori au afirmat că unii producători din Uniune și-au crescut considerabil prețurile la anumite produse imediat înainte de publicarea regulamentului provizoriu și au început să aplice o practică prin care solicitau creșterea prețurilor la solicitarea de către utilizatori a unor cantități suplimentare. De asemenea, s-a afirmat că unii producători din Uniune au fost dispuși să încheie numai contracte pe termen scurt (mai puțin de un an), spre deosebire de practicile aplicate anterior. Au fost prezentate anumite dovezi în acest sens, care au fost interpretate de utilizatori ca fiind un indiciu al faptului că industria din Uniune nu ar fi capabilă să furnizeze cantitățile solicitate de piață la prețuri rezonabile.
(131)
În acest sens, trebuie remarcat faptul că, după instituirea măsurilor antidumping, este de așteptat ca pe piața din Uniune să apară anumite creșteri de prețuri. Prin urmare, observarea unei creșteri a prețurilor producătorilor din Uniune nu este un fapt neobișnuit. Referitor la contractele pe termen scurt, aceasta reprezintă o chestiune între cumpărător și vânzător care nu este neapărat legată de o insuficiență temporară în lanțul de aprovizionare, ci poate fi explicată prin mulți alți factori care afectează piața. În orice caz, astfel cum s-a menționat deja în considerentul 128 de mai sus, situația referitoare la aprovizionarea cu fibră de sticlă pare să se fi normalizat în cursul anului 2010. Din aceste motive, afirmațiile de mai sus se resping.
4. Concluzie privind interesul Uniunii
(132)
Pe baza celor de mai sus, se confirmă concluziile din considerentele 150-151 din regulamentul provizoriu și se concluzionează în mod definitiv că, după analizarea avantajelor și dezavantajelor, nu există motive convingătoare împotriva instituirii definitive de taxe antidumping asupra importurilor produsului în cauză originar din RPC.
H. MĂSURI DEFINITIVE
1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(133)
Reclamantul a afirmat că profitul preconizat de 5 %, astfel cum a fost stabilit în etapa provizorie, a fost extrem de mic, reiterându-și punctul de vedere conform căruia un nivel de profit între 12 % și 15 % ar fi mai justificat, având în vedere faptul că industria fibrelor de sticlă necesită mari investiții de capital. Acesta a susținut că un astfel de nivel de profitabilitate mult mai mare ar fi necesar pentru a realiza o rentabilitate a capitalului și pentru a permite noi investiții. Cu toate acestea, afirmația de mai sus nu a fost motivată în mod convingător și, prin urmare, se concluzionează că marja de profit de 5 % stabilită în etapa provizorie ar trebui să fie menținută.
(134)
Referitor la determinarea nivelului de eliminare a prejudiciului, așa cum s-a afirmat deja în considerentul 71 de mai sus, modificările de metodologie care au afectat calculul subcotării de preț - și anume (i) excluderea firelor, (ii) gruparea tipurilor de produse și (iii) ajustarea costurilor post-import - au fost aplicate, de asemenea, la calcularea nivelului de eliminare a prejudiciului.
(135)
În vederea excluderii firelor și pentru a lua în considerare caracteristicile fiecărui grup de produse (semitorturi, fire tăiate și covorașe) în analiza privind prejudiciul, Comisia a făcut uz de informațiile financiare detaliate, separat pe tip de produs, trimise de producătorii din Uniune incluși în eșantion. În acest sens, datele financiare separate privind principalele grupuri de produse (semitorturi, fire tăiate și covorașe) au fost utilizate în locul datelor de ansamblu utilizate în calculele provizorii, care au inclus firele (a se vedea considerentul 155 din regulamentul provizoriu). Calculul rezultat reflectă mai bine situația pieței și ia în considerare definiția revizuită a produsului, precum și caracteristicile principalelor tipuri de produse, în măsura posibilului.
(136)
Modificările de mai sus au avut ca rezultat o revizuire considerabilă a nivelurilor provizorii de eliminare a prejudiciului.
2. Măsuri definitive
(137)
Având în vedere cele prezentate anterior, se consideră că, în temeiul articolului 9 din regulamentul de bază, ar trebui instituite măsuri antidumping definitive la importurile produsului în cauză.
(138)
Deoarece nivelurile de eliminare a prejudiciului sunt în prezent inferioare marjei de dumping stabilite, măsurile definitive ar trebui să se bazeze pe nivelul de eliminare a prejudiciului.
(139)
Pe baza celor menționate anterior, nivelul taxei, exprimat ca procentaj din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de vămuire, este următorul:
Producător-exportator
Taxa antidumping propusă (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Toate celelalte societăți
13,8
(140)
Nivelul taxei antidumping individuale menționat în prezentul regulament a fost stabilit pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății în cauză în cursul anchetei respective. Acest nivel al taxei (spre deosebire de taxa aplicabilă în toată țara „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societatea menționată. Produsele importate fabricate de către orice altă societate, ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societății menționate în mod expres, nu pot beneficia de acest nivel și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(141)
Orice cerere de aplicare a acestui nivel individual al taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a creării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (5) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință prin actualizarea trimiterii la societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(142)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei la nivel național ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori care nu cooperează, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în decursul PA.
3. Perceperea definitivă a taxelor provizorii
(143)
Având în vedere amploarea marjei de dumping și dat fiind nivelul prejudiciului provocat industriei din Uniune, se consideră necesar ca sumele asigurate prin taxa antidumping provizorie instituită prin regulamentul provizoriu să fie colectate definitiv până la limita valorii taxelor definitive instituite. Având în vedere faptul că firele sunt în prezent excluse din definiția produsului (a se vedea considerentele 13-24), sumele asigurate în mod provizoriu asupra importurilor de fire ar trebui restituite. Deoarece nivelurile taxei definitive sunt inferioare nivelurilor taxelor provizorii, sumele asigurate provizoriu care depășesc nivelul definitiv al taxei antidumping ar trebui restituite,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 și ex 7019 31 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 și 7019310099) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se stabilește după cum urmează nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1), fabricat de următoarele societăți:
Societate
Taxa antidumping (%)
Codul adițional TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. și Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Toate celelalte societăți
13,8
A999
(3) În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
(1) Se restituie sumele asigurate cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 812/2010 asupra importurilor de fire din filamente de fibră de sticlă, cu excepția firelor care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887) care se încadrează în prezent la codul CN ex 7019 19 10 (codurile TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 și 7019191079) și originare din Republica Populară Chineză.
(2) Se colectează definitiv sumele asigurate cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (UE) nr. 812/2010 asupra importurilor de fire tăiate din fibră de sticlă, cu o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covorașe de filamente din fibră de sticlă, cu excepția covorașelor din vată de sticlă, care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 și ex 7019 31 00 (codurile TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 și 7019310099) și originare din Republica Populară Chineză. Se restituie sumele asigurate în plus față de nivelul taxelor antidumping definitive.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2011.