ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 12. srpna 2010
o stanovení přebytečných zásob zemědělských produktů jiných než cukr a o finančních důsledcích odstranění těchto zásob v souvislosti s přistoupením Bulharska a Rumunska
(oznámeno pod číslem K(2010) 5524)
(Pouze rumunské znění je závazné)
(2010/454/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na smlouvu o přistoupení Bulharska a Rumunska,
s ohledem na akt o přistoupení Bulharska a Rumunska, a zejména na přílohu V kapitolu 3 bod 4 uvedeného aktu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Příloha V kapitola 3 bod 2 aktu o přistoupení Bulharska a Rumunska stanoví, že soukromé i veřejné zásoby jakéhokoli produktu ve volném oběhu, které se vyskytují na území Bulharska a Rumunska (dále jen „nové členské státy“) ke dni jejich přistoupení a přesahují množství, jež lze považovat za obvyklý převod zásob, musí být odstraněny na náklady nových členských států. Pojem obvyklého převodu zásob bude vymezen pro každý produkt na základě kritérií a cílů specifických pro každou společnou organizaci trhu.
(2)
Vzhledem ke kritériím a cílům specifickým pro každou organizaci trhu, jakož i vztahu mezi cenami v nových členských státech před jejich přistoupením a cenami Společenství by měl být obvyklý převod zásob posuzován se zřetelem na faktory, které se mění v závislosti na odvětví.
(3)
Základem pro výpočet úrovní přebytečných zásob by měly být změny domácí produkce po přičtení dovozů a odečtení vývozů v roce 2006, ve srovnání s průměrem změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(4)
Výsledky výpočtu je třeba upravit s přihlédnutím ke skutečnosti, že určité kategorie produktů, jakými jsou například máslo a máselný olej, různé jakosti rýže, chmelu, osiva, vinného alkoholu, tabáku a obilovin jsou prakticky navzájem zaměnitelné a lze je považovat za jednu skupinu, takže nárůst úrovní zásob některých produktů skupiny je možné vyrovnat snížením úrovní zásob jiných produktů této skupiny.
(5)
Aby se zohlednil hospodářský růst během období posuzovaného pro kontrolu přebytečných zásob a možný výsledný nárůst spotřeby potravin, byla zavedena lineární funkce vývoje, kde jsou jako základ použity údaje o produkci a obchodu v letech 2003-2005. V případech, kde by lineární funkce vývoje vyústila ve vyšší přebytek, se použil průměr změn domácí produkce po připočtení dovozů a odečtení vývozů za tři předchozí roky.
(6)
K odstranění menších přebytků byl použit strop: pokud množství přebytečných zásob daného produktu nedosáhlo více než 10 % toho, co se dalo pokládat za „obvyklý převod zásob“ pro daný produkt, bylo rozhodnuto, že se členským státům nebudou účtovat. Uvedený 10% strop zahrnuje mezní odchylku statistických informací získaných za zvláštních okolností v předvstupním období, jakož i složitost a rozsah tohoto postupu.
(7)
Komise rovněž vyzvala členské státy, aby předložily veškerou argumentaci týkající se zvláštních situací, které by mohly ospravedlnit větší než obvyklé zásoby, a zhodnotila je. Toto zhodnocení nepřineslo žádné změny údajů stanovených pomocí metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění.
(8)
Výpočet by měl vycházet z oficiálních údajů Eurostatu předložených členskými státy, jsou-li tyto údaje k dispozici. V případě, že tyto údaje kvůli statistické důvěrnosti k dispozici nejsou, měly by se použít údaje, které nové členské státy oficiálně zaslaly Komisi.
(9)
Pokud jde o Bulharsko, matematické použití metody popsané v 1. až 6. bodě odůvodnění na statistické informace uvedené v 8. bodě odůvodnění má za výsledek, že nejsou zjištěna žádná přebytečná množství, a není proto třeba zvažovat jakékoli argumenty týkající se zvláštních situací popsané v 7. bodě odůvodnění.
(10)
Pro výpočet finančních důsledků přebytečných zásob by se měly vypočítat náklady na jejich odstranění. Jelikož se vývozní náhrady nevztahují na konzervované houby, u nichž byly stanoveny významné úrovně přebytečných zásob, je v zájmu rovnocenného přístupu vhodné za základ považovat rozdíly mezi průměrnými vnitrostátními cenami a cenami mimo daný stát. Vzhledem k dočasné povaze finančních důsledků, které vznikly kvůli stanovení přebytečných zásob, by dotčené členské státy měly do rozpočtu Společenství uhradit odpovídající částky. Je nezbytné stanovit datum, ke kterému je třeba uvedené platby provést. Aby se zohlednily současné obtížné hospodářské okolnosti, na které poukázalo Rumunsko, považuje se za vhodné prodloužit lhůtu pro zaplacení těchto částek na čtyři roky.
(11)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Množství zemědělských produktů ve volném oběhu v Bulharsku a Rumunsku ke dni přistoupení, které přesahuje množství, jež lze považovat za tvořící obvyklý převod zásob k 1. lednu 2007, a částky, jež se účtují těmto novým členským státům v důsledku nákladů na odstranění uvedených množství, jsou stanoveny v příloze.
Článek 2
1. Částky stanovené v příloze se považují za příjmy do rozpočtu Unie.
2. Rumunsko může uvedené částky stanovené v příloze uhradit do rozpočtu Unie čtyřmi stejnými splátkami. První splátka musí být uhrazena do posledního dne druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém je toto rozhodnutí oznámeno dotčenému novému členskému státu. Následné splátky musí být uhrazeny do 31. října 2011, 31. října 2012 a 31. října 2013.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rumunsku.
V Bruselu dne 12. srpna 2010.
DECIZIA COMISIEI
din 12 august 2010
privind determinarea stocurilor excedentare de produse agricole altele decât zahărul și consecințele financiare ale eliminării acestora în contextul aderării Bulgariei și României
[notificată cu numărul C(2010) 5524]
(Numai textul în limba română este autentic)
(2010/454/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul de aderare a Bulgariei și a României,
având în vedere Actul privind condițiile de aderare a Republicii Bulgaria și a României, în special anexa V capitolul 3 punctul 4,
întrucât:
(1)
Punctul 2 din capitolul 3 din anexa V la Actul privind condițiile de aderare a Republicii Bulgaria și a României prevede că orice stoc de produse - aflat în proprietate privată ori publică, aflat în liberă circulație la data aderării pe teritoriul Bulgariei și al României (denumite în continuare „noile state membre”) și care depășește cantitatea care ar putea fi considerată ca reprezentând un stoc normal de reportat - trebuie eliminat pe cheltuiala noilor state membre. Noțiunea de stoc normal de reportat se definește pentru fiecare produs în parte, pe baza criteriilor și obiectivelor specifice fiecărei organizări comune a pieței.
(2)
Atât criteriile, cât și obiectivele specifice fiecărei organizări a pieței, precum și relația dintre prețurile practicate în noile state membre înainte de aderare și prețurile comunitare înseamnă că stocul normal de reportat trebuie evaluat în funcție de factori care variază de la un sector la altul.
(3)
Calcularea nivelurilor stocurilor excedentare trebuie să se bazeze pe variația producției interne din 2006, plus exporturile, minus exporturile, în comparație cu media variațiilor producției interne din cei trei ani precedenți, plus importurile, minus exporturile.
(4)
Rezultatele calculelor trebuie ajustate astfel încât să ia în considerare faptul că unele categorii de produse, precum untul și uleiul de unt, orezul de calități diferite, hameiul, semințele, alcoolul, vinul, tutunul și cerealele sunt practic interschimbabile și pot fi considerate ca formând un grup, astfel încât o creștere a nivelului stocurilor pentru anumite produse dintr-un grup poate fi compensată printr-o reducere a nivelului stocurilor pentru alte produse din același grup.
(5)
Pentru a ține cont de creșterea economică pe parcursul perioadei exercițiului de evaluare a stocului excedentar și, în consecință, de posibila creștere a consumului de alimente, a fost introdusă o funcție cu tendință liniară, care pornește de la datele comerciale și de producție din perioada 2003-2005. În cazurile în care aplicarea funcției cu tendință liniară ar fi condus la un excedent mai mare, s-a utilizat media variației producției interne din cei trei ani anteriori, plus importurile, minus exporturile.
(6)
S-a utilizat un prag, în vederea eliminării excedentelor minore: dacă stocul excedentar al unui anumit produs nu depășea cu mai mult de 10 % cantitatea care ar fi putut fi considerată „un stoc normal de reportat” pentru respectivul produs, s-a considerat că statele membre nu trebuie să plătească nicio sumă. Procentul de 10 % acoperă marja de eroare a informațiilor statistice colectate în contextul specific al perioadei de preaderare, ținând seama de complexitatea și amploarea acestui exercițiu.
(7)
Comisia a invitat de asemenea noile state membre să prezinte argumente pentru orice fel de situație specifică, care ar putea justifica stocuri mai mari decât cele normale, și a evaluat respectivele argumente. Această evaluare nu a condus la nicio modificare a datelor stabilite conform metodei descrise în considerentele 1-6.
(8)
Calculul trebuie să se bazeze pe datele oficiale ale Eurostat, transmise de către statele membre, atunci când aceste date sunt disponibile. În cazurile în care respectivele date nu sunt disponibile din motive de confidențialitate statistică, trebuie utilizate datele transmise oficial Comisiei de către noile state membre.
(9)
În ceea ce privește Bulgaria, aplicarea matematică a metodei descrise în considerentele 1-6, în ceea ce privește informațiile statistice menționate la considerentul 8, conduce la concluzia că nu există stocuri excedentare, evaluarea argumentelor privind situațiile specifice conform considerentului 7 nemaifiind necesară.
(10)
Pentru calcularea consecințelor financiare ale stocurilor excedentare, trebuie calculat costul eliminării acestor stocuri. În absența restituirilor la export în cazul ciupercilor conservate, în cazul cărora s-a evidențiat prezența unor stocuri excedentare semnificative și în vederea aplicării unei abordări echivalente, este oportun ca baza de calcul să fie diferența dintre prețul intern mediu și prețul extern mediu. Având în vedere caracterul temporar al consecințelor financiare care rezultă din determinarea stocurilor excedentare, sumele corespunzătoare trebuie plătite la bugetul Uniunii de către statele membre în cauză. Este necesar să se stabilească data la care trebuie efectuate aceste plăți. Ținând cont de actualele circumstanțe economice dificile evocate de România, s-a considerat oportună extinderea pe patru ani a perioadei pentru achitarea acestor sume.
(11)
Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
În anexă se stabilesc cantitățile produselor agricole aflate în liberă circulație în Bulgaria și România la data aderării și care depășesc cantitățile care ar putea fi considerate drept un stoc normal de reportat la 1 ianuarie 2007, precum și sumele care urmează a fi imputate acestor noi state membre în contul eliminării acelor cantități.
Articolul 2
(1) Sumele stabilite în anexă sunt considerate venituri la bugetul Uniunii.
(2) România poate efectua plățile la bugetul Uniunii stabilite în anexă în patru tranșe egale. Prima tranșă trebuie plătită până cel târziu în ultima zi din cea de-a doua lună care urmează lunii în care această decizie a fost notificată noului stat membru respectiv. Celelalte tranșe urmează a fi plătite până la 31 octombrie 2011, 31 octombrie 2012 și, respectiv, până la 31 octombrie 2013.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează României.
Adoptată la Bruxelles, 12 august 2010.