ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o státní podpoře ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, kterou provedla Belgie (Státní podpora C 44/8 (dříve NN 45/04))
(oznámeno pod číslem K(2011) 5457)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2011/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Po obdržení stížností v lednu a únoru 2004 začala Evropská komise předběžně vyšetřovat podporu poskytovanou Belgií k pokrytí nákladů na testy prováděné za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií u skotu (dále jen „testy BSE“).
(2)
Komise dále ve věci těchto stížností zaslala dne 27. ledna 2004 belgickým orgánům dopis, ve kterém požaduje informace týkající se dotčeného opatření. Belgické orgány zároveň oznámily opatření podpory financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dopisem ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaným dne 28. ledna 2004); toto opatření bylo zapsáno pod číslem N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytly Komisi písemné informace v dopisech ze dne 6. února 2004 a 14. května 2004, které byly zaevidovány dne 11. února 2004 a 19. května 2004.
(4)
Dopisem ze dne 19. července 2004 oznámila Komise Belgii, že opatření bylo převedeno do evidence neoznámených podpor pod číslem NN 45/04, jelikož vyšlo najevo, že část prostředků již byla vyplacena.
(5)
Dne 1. září 2004 se konalo neformální jednání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(6)
Belgické orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 16. září 2004, zaevidovaným dne 20. září 2004, a dopisem ze dne 22. února 2007, zaevidovaným 22. února 2007.
(7)
Dopisem ze dne 26. listopadu 2008 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit proti tomuto opatření postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčenému opatření.
(8)
V dopise ze dne 19. prosince 2008, zaevidovaném dne 26. prosince 2008, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Tato lhůta byla prodloužena dopisem ze dne 13. ledna 2009. Belgie poskytla své připomínky v dopise ze dne 25. února 2009, zaevidovaném dne 6. března 2009.
(9)
Komise neobdržela připomínky zúčastněných stran.
(10)
Dopisem ze dne 17. července 2009 položila Komise Belgii další dotazy související s připomínkami předloženými Belgií. V dopise ze dne 4. září 2009, zaevidovaném dne 8. září 2009, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Komise odpověď Belgie obdržela v dopise ze dne 16. října 2009, zaevidovaném dne 20. října 2009.
(11)
Dne 2. října 2009 a 30. října 2009 se uskutečnila dvě setkání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(12)
V návaznosti na tato setkání Belgie dne 14. prosince 2009 zaslala doplňující informace, které byly zaevidovány dne 16. prosince 2009. Po provedení souběžného šetření hospodářské soutěže belgickými orgány s ohledem na možné kartelové dohody mezi laboratořemi podala Belgie dne 21. ledna 2010, 29. září 2010 a 17. ledna 2011 žádosti o prodloužení lhůty. Komise těmto žádostem vyhověla.
(13)
Dne 22. února 2011 Komise zaslala poslední žádost o informace, na níž belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 6. dubna 2011. Komise vyhověla žádosti o další prodloužení lhůty s cílem umožnit Belgii odpovědět na dotazy, až bude znám výsledek šetření belgických orgánů v oblasti hospodářské soutěže.
(14)
Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 19. května 2011, zaevidovaným dne 25. května 2011.
2. POPIS
2.1 Vývoj (4)
(15)
V lednu 2004 Komise obdržela stížnost týkající se návrhu královského nařízení, jehož cílem bylo zavést parafiskální poplatek určený k financování testů BSE.
(16)
Po obdržení stížnosti požádaly útvary Komise belgické orgány o vysvětlení. Belgické orgány ve své odpovědi na tuto žádost o informace uvedly, že od 1. ledna 2001 jsou testy BSE povinné pro skot starší 30 měsíců a pro skot starší 24 měsíců, který je odeslán na nucenou porážku (5). Oznámily rovněž návrh královského nařízení týkající se financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat (dále jen „královské nařízení TSE“). Tento návrh královského nařízení byl zaevidován pod číslem N 54/04. Belgické orgány uvedly, že tento nový návrh královského nařízení je změnou návrhu královského nařízení oznámeného Belgií v roce 2001 a schváleného Komisí rozhodnutím N 21/02 ze dne 13. února 2002 (6), jakož i dalšího návrhu, který byl neformálně projednán s Komisí v roce 2003. Žádný z těchto dvou návrhů však nebyl proveden a nařízení oznámené v roce 2004 představuje úpravu těchto návrhů.
(17)
Z informací předložených Belgií vyplývá, že ministerstvo financí proplácelo od 1. ledna 2001 (7) náklady na testy BSE (tj. náklady na odběr vzorků a analýzy). Počínaje 1. lednem 2002 byly náklady na provádění těchto testů předběžně financovány Belgickým intervenčním a restitučním úřadem (Bureau d’Intervention et de Restitution belge) (dále jen „BIRB“) do přijetí politického rozhodnutí o konečném systému financování.
(18)
V reakci na některé připomínky ze strany útvarů Komise ohledně oznámeného návrhu královského nařízení (N 54/04) belgické orgány předložily v květnu 2004 nový návrh královského nařízení, jenž byl pozměněn s ohledem na připomínky Komise a jenž stanovil počínaje 1. lednem 2003 systém náhrad ve výši 10,70 EUR za každý kus skotu určený k porážce, který musí být podroben rychlému testu BSE. Belgické orgány uvedly, že testy provedené a předběžně financované v průběhu roku 2002 byly v plné výši financovány prostřednictvím nepřímých státních podpor, tj. parafiskálních poplatků. Belgické orgány kromě toho uvedly, že od 1. ledna 2003 byla prostřednictvím parafiskálních poplatků financována maximální částka ve výši 40 EUR za jeden test. Belgické orgány poskytly podrobné tabulky s rozpisem nákladů na testy BSE vynaložených od roku 2003 a plán financování těchto testů prostřednictvím parafiskálních poplatků a náhrad. Belgické orgány uvedly, že datem stanoveným pro zahájení provádění režimu financování je 1. červenec 2004 v případě náhrad a 1. leden 2005 v případě parafiskálních poplatků.
(19)
Vzhledem k tomu, že návrh královského nařízení uváděl, že podpory již byly udělovány a poplatky vybírány od 1. ledna 2002, bylo opatření dne 19. července 2004 zaevidováno jako neoznámené pod číslem NN 45/04. Oznámení zaevidované pod číslem N 54/04 bylo Belgií staženo.
(20)
Z informací poskytnutých Belgií v roce 2004 vyplývá, že obecným záměrem bylo provést předběžné financování testů, přičemž příslušná částka měla být refundována později; účelem bylo poskytnout část příspěvků na uhrazení nákladů předběžně financovaných testů.
(21)
Belgické orgány se ve svém dopise ze dne 16. září 2004 zmiňují o novém návrhu královského nařízení, v němž je myšlenka náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu zachována pro budoucnost. Celá výše částky uvedené v tomto novém návrhu královského nařízení měla sloužit k financování testů BSE u skotu poraženého ode dne vstupu tohoto návrhu v platnost. Navrácení částek přesahujících 40 EUR, které byly povoleny pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (8) ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) a které byly předběžně financovány od 1. ledna 2003, je předmětem jiného návrhu, který byl předložen Komisi a jehož cílem je navrácení těchto částek vynaložených v rámci předběžného financování. Toto královské nařízení bylo přijato dne 15. října 2004 (9) a vstoupilo v platnost dne 1. prosince 2004.
(22)
Podle informací poskytnutých belgickými orgány celková částka předběžně financovaných nákladů přesahujících maximální částku 40 EUR za období od 1. ledna 2003 (10) do 30. června 2004 činí 15 237 646 EUR. Podle belgických orgánů byla od 30. června 2004 maximální částka ve výši 40 EUR respektována (11).
(23)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány poskytly dva soubory informací v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(24)
Na tato dvě opatření byly použity dvě výjimky zaevidované pod číslem XA 53/04 a XA 54/04. Jak je uvedeno v bodě 19 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, opatření, na něž byla uplatněna výjimka uvedená pod číslem XA 53/04, zahrnuje předběžné financování testů BSE (13) prostřednictvím podpory o maximální výši 40 EUR na jeden test a bylo provedeno dne 1. ledna 2003. Právním základem tohoto opatření je zákon ze dne 27. prosince 2002 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2003. Opatření, na něž byla použita výjimka uvedená pod číslem XA 54/04, stanoví maximální výši podpory na 33,38 EUR na test a bylo provedeno dne 15. října 2004. Toto opatření podpory je přiznáno na dobu neurčitou. Jeho právním základem je zákon ze dne 27. prosince 2003 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2004.
(25)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány v odpovědi na dotazy položené útvary Komise uvedly, že laboratoře zvolené pro provádění testů musejí splňovat velmi konkrétní podmínky, aby mohly provádět dotčené analýzy.
(26)
Krátce po zaslání dopisů ze dne 14. května 2004 a 16. září 2004 belgické orgány oznámily dva návrhy královských nařízení týkajících se financování činností Federální agentury pro bezpečnost potravního řetězce (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, dále jen „AFSCA“). Cílem těchto opatření bylo zavést příspěvek a náhradu k financování činností AFSCA. Tato opatření byla předmětem rozhodnutí K(2005) 4203 ze dne 9. listopadu 2005 o státních podporách N 9/05 a N 10/05 (dále jen „rozhodnutí N 9/05 a N 10/05“), uvedeného v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato opatření byla přijata královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005, které stanoví příspěvky uvedené v článku 4 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (14), jakož i královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005 o náhradách, které jsou zmíněny v článku 5 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (15). Tato dvě královská nařízení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2006. Královské nařízení o příspěvcích zrušuje královské nařízení ze dne 15. října 2004 uvedené v 21. bodě odůvodnění.
(27)
Královské nařízení o náhradách konkrétně stanoví pro jatka povinnost platby náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu nebo lichokopytníka. Královské nařízení o příspěvcích stanoví financování části testů BSE, které bude hrazeno různými odvětvími. Celkové náklady na testy BSE činí 44,08 EUR, z nichž 12 EUR je vynaloženo na odběr vzorků (přičemž částku v maximální výši 10,70 EUR hradí jatka na základě královského nařízení o náhradách a 1,30 EUR činí příspěvek) a zbývajících 32,08 EUR je financováno z příspěvku a je agenturou AFSCA hrazeno přímo laboratořím. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise došla k závěru, že financování agentury AFSCA prostřednictvím náhrad ani financování obecných namátkových kontrol za pomoci paušálních příspěvků nepředstavuje státní podporu a že financování části nákladů na testy BSE z příspěvků a financování nákladů na jiné testy/kontroly spojené s výrobou/prodejem je slučitelnou státní podporou.
(28)
V prosinci 2006 Komise zaslala Belgii nové dotazy týkající se případu NN 45/04. Tyto dotazy se vztahovaly především k navracení částek vyplacených v rámci předběžného financování od 1. ledna 2003.
(29)
Belgické orgány ve své odpovědi ze dne 22. února 2007 uvedly, že si přejí provést úhradu všech výdajů spojených s analýzami BSE ve lhůtě 15 let. V praxi byl zaveden systém solidárního navracení prostředků prostřednictvím nového systému financování agentury AFSCA. Každý hospodářský subjekt platí od 1. ledna 2006 agentuře AFSCA příspěvek, přičemž část tohoto příspěvku slouží ke zpětnému získání nákladů, které byly v minulosti vynaloženy v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot v dotčeném období.
2.2 Obsah stížností podaných proti návrhu královského nařízení TSE
(30)
Podle stížností týkajících se návrhu královského nařízení TSE se příspěvek vztahuje na všechny druhy zvířat poražených na belgických jatkách a uplatňuje se rovněž u dovezených produktů. Jeden ze stěžovatelů potvrdil, že podstatná část zvířat poražených na belgických jatkách pochází z jiných členských států. Stěžovatelé zastávají názor, že příspěvky představují diskriminaci v souvislosti s dovezenými zvířaty, jelikož výnos z nich je použit na zpětné získání nákladů na testy ESB provedené u belgického skotu.
2.3 Pochyby vyjádřené Komisí v rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(31)
Úvodem je třeba uvést, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týká podpory ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat v Belgii od 1. ledna 2001, jakož i mechanismů financování těchto podpor, s výjimkou podpor schválených rozhodnutím Komise z důvodu jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. To konkrétně znamená, že podpory schválené rozhodnutím N 9/05 a N 10/05 (které se vztahují k příspěvkům a náhradám, jež slouží k financování agentury AFSCA) nebudou posuzovány s ohledem na slučitelnost s pravidly v oblasti státních podpor platnými v době přiznání podpory. Toto rozhodnutí se tudíž týká pouze podpor, z nichž byly financovány testy BSE v období 2001-2006, jakož i systému jejich financování, vzhledem k tomu, že podpory na testy BSE v tomto období byly předběžně financovány a že navracení prostředků přidělených v rámci tohoto financování je rozloženo do několikaletého období.
(32)
Z důvodu srozumitelnosti je třeba připomenout rozdíl mezi pojmy „náhrada“ a „příspěvek“: na jedné straně existují poplatky či náhrady, které pokrývají náklady vynaložené na poskytnutou službu. V tomto konkrétním případě činí 10,70 EUR a jsou vybírány od 1. prosince 2004 na základě královského nařízení TSE a poté na základě královského nařízení o náhradách, z nichž je financována agentura AFSCA. Na druhé straně existují dávky či příspěvky, které jsou vybírány na základě královského nařízení ze dne 10. listopadu 2005 a jsou hrazeny agentuře AFSCA hospodářskými subjekty, jež se nacházejí na belgickém území a jsou rozděleny do 7 sektorů (viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že podpory ve prospěch financování testů BSE jsou a byly v Belgii financovány prostřednictvím dotací a systému parafiskálních poplatků, který sestává jak z náhrad, tak z příspěvků. Část příjmů z těchto náhrad a příspěvků byla přidělena na refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování testů.
(34)
Komise vytkla několik problémů a uvedla, že nemá dostatek informací, které by jí umožnily provést konečné posouzení dotčených opatření: problémy se zaprvé týkaly existence výhod pro příjemce služeb. Nebylo totiž jisté, zda náhrady za testy BSE zahrnovaly část nákladů na testy, která nebyla pokryta slučitelnou státní podporou. Přesné náklady na tyto testy nebyly známé, stejně jako zdroj dodatečného financování v případě, že by náhrady nepostačovaly k pokrytí celkových nákladů na testy BSE. Nebylo zjištěno ani to, zda ceny, za něž agentura AFSCA poskytovala služby, odpovídaly cenám na trhu, a to zejména z toho důvodu, že belgické orgány jasně neuvedly, že volba laboratoří proběhla v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(35)
Za druhé nebyl jasný mechanismus dávek: zejména nebyli s určitostí stanoveni příjemci a přispěvatelé a nebyl jasný ani mechanismus navracení nákladů vynaložených na testy BSE v rámci předběžného financování. Další nejasnosti se týkaly podmínek, které musely splňovat parafiskální poplatky, aby mohly být považovány za odpovídající pravidlům státní podpory, zejména pokud jde o vyloučení dovezených produktů z parafiskálních poplatků, pokud jde o otázku, zda se na vyvážené produkty použilo opatření podpory financované z poplatků, a co se týče toho, zda poplatky měly vliv na cenu konečných produktů, vzhledem k tomu, že tato cena byla stanovena změnami nabídky a poptávky na volném trhu.
3. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(36)
Komise obdržela připomínky Belgie v reakci na obavy vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 27. února 2009. Lze je shrnout takto:
3.1 Kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory
(37)
Belgie úvodem zpochybňuje kvalifikaci financování testů BSE, provedenou Komisí, jako státní podpory, z důvodu povinného provádění těchto testů. Belgie tvrdí, že povinnost provádět testy BSE je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (16), s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Na podporu svého tvrzení zmiňuje dva rozsudky (17), v nichž Soudní dvůr stanovil, že náklady na kontroly provedené za účelem ochrany veřejného zdraví nelze považovat za náhradu za službu a že orgán musí sám nést břemeno těchto nákladů. Belgie uznává, že dotčené rozsudky se týkají volného pohybu zboží, a nikoli státních podpor, avšak domnívá se, že úvahu v nich obsaženou lze použít i na oblast státních podpor.
(38)
Belgie kromě toho uvádí, že vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 999/2001 nevyžaduje, aby náklady na kontroly nesly podniky, může členský stát rozhodnout o zavedení „obvyklého“ systému financování testů BSE. Kritérium selektivity, které charakterizuje státní podpory, se tudíž podle Belgie musí hodnotit ve vztahu k tomuto obvyklému systému (18). O státní podpory by se jednalo pouze tehdy, pokud by se na některá odvětví či podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému zvoleného Belgií. Belgie uvádí, že se zdá, že podle názoru Komise má být pravidlem hrazení nákladů zemědělci, což však nevyplývá z platných právních dokumentů. Belgie má za to, že pokud rozdílné systémy financování testů BSE mohou vést k narušení hospodářské soutěže, měl by být tento problém vyřešen prostřednictvím harmonizace právních předpisů (19), v žádném případě se však nejedná o státní podpory. Belgie rovněž zmiňuje rozsudek ve věci GEMO (20), domnívá se však, že tento rozsudek nemění její přístup v rámci projednávaného případu. Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 opakuje, že nesouhlasí s kvalifikací státní podpory provedenou Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nicméně v duchu spolupráce vychází z logiky Komise, aby vysvětlila body zdůrazněné v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
3.2 Kvalifikace náhrady
(39)
Belgie zastává názor, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu by neměla být považována za státní podporu.
(40)
Podle Belgie se může jednat o státní podporu jen tehdy, pokud je jednomu nebo několika podnikům poskytnuta výhoda. V rámci náhrady se proto může jednat o výhodu pouze za předpokladu, že poskytnutá výhoda převyšuje zaplacenou částku. Pokud je část testů BSE financována orgány, konečná výhoda přiznaná zemědělci odpovídá nákladům na test po odečtení zaplacené náhrady.
(41)
Belgie domýšlí tuto úvahu do důsledku s argumentem, že v případě navrácení by to znamenalo, že bude od zemědělce vyžadována vyšší celková platba. Pokud totiž celkové náklady vynaložené na test mají být vráceny, znamená to, že se v konečném důsledku tyto náklady zvýší o částku náhrady, která již byla zaplacena.
(42)
Belgie zdůrazňuje, že podle judikatury Soudního dvora se o státní podpory jedná pouze v případě, že jsou příjmy z poplatků používány ve prospěch konkrétní skupiny a nejsou ve stejné míře poskytovány ve prospěch všech, kteří zaplatili poplatky (21). V projednávaném případě je povinnost poskytnout náhradu ve výši 10,70 EUR za jeden kus skotu stanovena pro hospodářské subjekty, které jsou zapojeny do produkce hovězího masa. Tato částka, která je použita pro účely testů, těmto hospodářským subjektům neskýtá žádnou hospodářskou výhodu, a nelze ji tudíž považovat za státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(43)
Podle názoru Belgie uplatnila Komise podobnou úvahu ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Belgie uvádí, že v tomto rozhodnutí nebyla náhrada ve výši 10,70 EUR kvalifikována jako státní podpora (viz 98. bod odůvodnění rozhodnutí). Podobné úvahy jsou obsaženy v rozhodnutí N 21/02, v němž část nákladů na testy BSE částečně financovaných z poplatků hrazených odvětvím nebyla považována za státní podporu.
(44)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že náhrada byla přičtena k tíži zemědělci a týkala se části hospodářských nákladů na testy BSE. V odpovědi na dotaz položený Komisí ohledně toho, zda částka náhrady odpovídá skutečným ekonomickým nákladům na služby poskytnuté laboratořemi, Belgie odpověděla, že se náhrada vztahovala pouze k části nákladů na testy BSE, jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Úvahy Komise obsažené v bodech odůvodnění 61 až 66 téhož rozhodnutí, v němž byl učiněn závěr, že náklady na poskytnuté služby a výše náhrad jsou rovnocenné, souvisely s jinými službami než s prováděním testů BSE. Belgie opakuje, že pokud jde o testy BSE, v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl učiněn závěr, že služba spočívající v provádění testů BSE sice představuje státní podporu, avšak částka náhrady (tj. 10,70 EUR) nikoli, a má být odečtena od nákladů vynaložených na tyto testy.
3.3 Neexistence nadměrných náhrad a soulad cen testů s tržními cenami
(45)
Belgie odkazuje na bod 132 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (22) (dále jen „pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013“), kde se uvádí, že částka ve výši 40 EUR za test představuje „v současnosti zhruba nejvýhodnější cenu ve Společenství“. Ceny navržené agenturou AFSCA se od července 2005 pohybují pod částkou 40 EUR. Z toho podle belgických orgánů vyplývá, že ceny uplatňované v Belgii jsou v souladu s tržními cenami. Komise ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratoře byly vybrány v rámci otevřených, transparentních a nediskriminačních řízení a že nelze učinit závěr, že je poskytovatelům služeb (tj. laboratořím) poskytována státní podpora. Situace se od té doby nezměnila. Belgické orgány pro hospodářskou soutěž kromě toho v současnosti provádí šetření ohledně cenových kartelových dohod mezi laboratořemi v rámci testů BSE. Z toho podle belgických orgánů jasně vyplývá, že si v žádném případě nepřejí platit laboratořím nadstandardní cenu. Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že přezkum případné cenové kartelové dohody mezi laboratořemi bude pokračovat a že by toto šetření mělo být ukončeno během prvního čtvrtletí roku 2010.
3.4 Vývozní a dovozní přirážka
(46)
Belgické orgány uvádějí, že příspěvky a náhrady nikdy nebyly uplatňovány na dovoz a vývoz. Povinnost hradit příspěvek se vztahuje pouze na podniky se sídlem v Belgii a platba náhrady ve výši 10,70 EUR se týká pouze skotu poraženého v Belgii a staršího 30 měsíců.
(47)
Belgie zdůrazňuje, že Komise tato opatření již zkoumala v rámci rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 a došla k závěru, že příspěvky nepředstavují diskriminaci vůči dováženým či vyváženým produktům a nejsou v rozporu s ustanoveními Smlouvy.
3.5 Neexistence mechanismu, jehož prostřednictvím jatka přenášejí náhradu na výrobce nebo ostatní subjekty na trhu
(48)
Belgické orgány uvádějí, že jatka přenášejí náklady na náhrady na své zákazníky, stejně jako každý běžný podnik přenáší na své zákazníky náklady, které mu vznikly. Tento přesun tedy probíhá v rámci běžných tržních mechanismů. Mimoto zanášení nákladů na náhradu do samostatné položky ve fakturách vystavovaných producentům představuje běžnou praxi. V tomto ohledu Belgie uvádí body odůvodnění 93 a 95 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v nichž jsou kritéria stanovená v 25. bodě pokynů TSE považována za splněná.
3.6. Kvalifikace příjemců jako malé a střední podniky (dále jen „MSP“)
(49)
Belgie uvádí, že v Belgii jsou kvalifikováni jako MSP všichni zemědělci, kteří splňují následující podmínky: zaměstnávají méně než 250 osob, jejich roční obrat nepřesahuje 40 milionů EUR nebo roční rozvaha nepřesahuje 27 milionů EUR a podnik není vlastněn z 25 % či z větší části jiným podnikem či podniky, které nejsou MSP.
3.7 Připomínky ke slučitelnosti podpor poskytnutých během tří období uvedených v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (2001-2003; 2003-2007; období po roce 2007)
(50)
K období od 1. ledna 2001 do 1. ledna 2003 nemá Belgie zvláštní připomínky, vzhledem k tomu, že Komise v bodě odůvodnění 80 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení sama došla k závěru, že podpory poskytnuté v tomto období jsou pravděpodobně slučitelné. Uvádí však, že podpory nepřesahovaly 100 % vzniklých nákladů, a je ochotna poskytnout v případě potřeby více informací v této souvislosti.
(51)
Belgie nicméně tvrdí, že tyto informace mohou být poskytnuty pouze podpůrně, vzhledem k tomu, že její počáteční stanovisko je, že se v tomto případě nemůže jednat o státní podpory, jelikož rozhodnutí o způsobu financování testů BSE přísluší Belgii.
(52)
Co se týče období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2007, Belgie uvádí, že nebyla vyplacena žádná podpora přesahující 100 % nákladů na testy. Belgie odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla tato otázka již zkoumána.
(53)
Pokud jde o období počínající 1. lednem 2007, Belgie tvrdí, že nikdy neposkytla podporu přesahující 40 EUR, jelikož náklady na testy byly nižší než tato částka.
(54)
V příloze k těmto připomínkám Belgie předává podrobný chronologický seznam opatření přijatých v rámci financování testů BSE. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou z velké části převzaty v odůvodnění tohoto rozhodnutí, není chronologický seznam v této části uveden v celém rozsahu. Některé prvky budou nicméně rovněž uvedeny níže:
(55)
Chronologický seznam testů BSE je následující:
-
od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001: testy jsou v plné výši financovány ministerstvem financí,
-
od 1. ledna 2002 do 30. června 2004: předběžné financování testů BIRB. Celková částka vynaložená BIRB v rámci předběžného financování činí 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004: předběžné financování agenturou AFSCA,
-
od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005: náhrada ve výši 10,70 EUR za jeden testovaný kus skotu poskytnutá na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 a doplněná o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí,
-
od 1. ledna 2006: financování prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu a příspěvků placených 7 různými odvětvími (23). Tyto příspěvky slouží rovněž k nahrazení nákladů vynaložených na testy BSE, které byly předběžně financovány od 1. ledna 2002. Částka náhrady byla následně od 1. ledna 2008 indexována na 11,07 EUR.
(56)
Ceny testů BSE jsou následující:
(v EUR)
Období
Celkové náklady na testy (24)
Výše náhrady
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Odpovědi na doplňující dotazy Komise
(57)
Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 vyjasnila některé skutečnosti v reakci na dotazy položené Komisí dne 24. července 2009 v návaznosti na připomínky předložené Belgií. Belgie nejprve zopakovala své stanovisko, že členský stát není povinen požadovat hrazení nákladů vynaložených na testy BSE hospodářskými subjekty. Vzhledem k tomu, že se jedná o náklady na ochranu veřejného zdraví, náklady na kontroly vyžadované veřejnými orgány nelze považovat za protiplnění za službu a nelze je ukládat hospodářským subjektům. V zájmu dobré spolupráce se však Belgie rozhodla odpovědět na dotazy Komise vycházejíc z logiky vyjádřené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(58)
Pokud jde o část financovanou Společenstvím, Belgie potvrdila, že byla zahrnuta mezi údaji oznámenými dříve.
(59)
Belgie dále uvedla, že pokud jde o financování v období od 30. června 2004 do 31. prosince 2005, bylo provedeno agenturou AFSCA z finančních zdrojů, kterými disponovala a které převzala po předchozích subjektech, jež nahradila v jejich působení. V tomto období neexistovaly parafiskální poplatky.
(60)
Komise položila Belgii otázky týkající se skloubení částky 15 237 646 EUR s částkou ve výši 67 156 527,65 EUR, uvedenou v připomínkách Belgie (viz bod odůvodnění (55)). Belgie odpověděla, že částka ve výši 1 523 646 EUR je nedílnou součástí celkové částky 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány kromě toho uvedly, že plánují provedení výpočtů za účelem ověření přesnosti uvedené částky.
(61)
Pokud jde o náhrady, Belgie uvedla, že náklady na ně nese zemědělec a že nemohou představovat státní podporu. Belgie v tomto ohledu odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, ve kterém se uvádí, že státní podporu představuje pouze částka ve výši 33,38 EUR z celkové ceny 44,08 EUR. Částka ve výši 10,70 EUR podporu nepředstavuje, a byla proto odečtena z ceny testu při posuzování souladu s maximální částkou 40 EUR za test.
(62)
Pro všechny případy Belgie uvedla, že jediným rozdílem oproti systému schválenému Komisí v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byla indexace částky náhrady, která se zvýšila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgie ve svém dopise ze dne 1. prosince 2009 upravila číselné údaje, které předtím uvedla v souvislosti s provedenými testy. Uvedla, že tyto údaje nahrazují údaje poskytnuté dříve v dopisech zaslaných před zahájením a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(64)
Tyto změny byly provedeny z toho důvodu, že počet vzorků, které byly vzaty v úvahu dříve, byl nesprávný. Předchozí výpočty totiž vycházely z teoretického počtu 3 vzorky za hodinu, zatímco ve skutečnosti bylo v terénu odebráno 12 vzorků za hodinu. V důsledku tohoto zvýšení počtu testů za hodinu došlo ke snížení nákladů na každý odběr vzorků, což se rovněž promítá do celkových nákladů na každý jednotlivý test, jelikož náklady na testy částečně sestávají z hodinových nákladů, které byly sníženy z důvodu většího počtu vzorků odebraných za hodinu. Mimoto byl snížen počet zvířat poražených v letech 2003 a 2004 ve srovnání s údaji uvedenými dříve. Číselné údaje uvedené v dopise Belgie ze dne 1. prosince 2009 jsou údaje týkající se skotu poraženého pro účely lidské spotřeby, které byly Komisi nahlášeny za období 2003-2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
leden
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
únor
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
březen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
duben
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
květen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červenec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
srpen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
září
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
říjen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
listopad
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
prosinec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
1.-15. ledna
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. ledna
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
únor
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
březen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
duben
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
květen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červenec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
srpen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
září
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
říjen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
listopad
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
prosinec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na základě tabulky v 64. bodě odůvodnění došla Belgie k závěru, že celkové náklady na testy BSE se od 1. července 2004 pohybují pod částkou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány rovněž na základě těchto údajů opravily údaje v tabulce předložené před zahájením rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a převzaté v bodu odůvodnění 25 rozhodnutí o zahájení řízení. Poslední poskytnuté údaje představují skutečné náklady, nikoli odhady, jako tomu bylo v předchozím případě. Z těchto informací vyplývá, že celková výše předběžně financovaných nákladů činí nikoli 15 237 789,90 EUR, jak bylo odhadováno dříve, ale 661 981 074 EUR.
Období
Cena testu (EUR)
Počet testů
Celkem (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklad na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Celkem
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatek
22,02
160 551
860 286,19
Celkem
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celkový rozpočet předběžně financovaných částek přesahujících maximální částku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgie rovněž uvádí, že pokud by šetření belgických orgánů pro hospodářskou soutěž prokázalo, že ke zvýšení cen za testy BSE provedené laboratořemi došlo z důvodu protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, zavazuje se zpětně získat přebytek zaplacené ceny, a to případně prostřednictvím zahájení soudních řízení před příslušnými soudy, bude-li to nutné.
(68)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 6. dubna 2011 znovu potvrdily, že náhrada ve výši 10,70 EUR se týká pouze platby testu BSE příjemcem, který jej využívá v daném okamžiku, a neslouží k refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování na testy BSE provedené dříve.
(69)
Belgické orgány v tomtéž dopise ze dne 6. dubna 2011 uvedly, že celková výše nákladů předběžně financovaných BIRB činí 67 156 527,65 EUR. AFSCA tuto částku částečně uhradila následujícím způsobem:
Uhrazeno agenturou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nebyla uhrazena žádná částka (byla předložena žádost o prodloužení lhůty a této žádosti bylo vyhověno s tím, že budou zaplaceny úroky)
2008
194 901 EUR (úroky za odloženou úhradu)
Od roku 2008
Úhrady BIRB se již neprovádějí - programový zákon ze dne 22.12.2008
Zbývá uhradit
58 202 323 EUR
(70)
Belgie uvedla, že se vláda rozhodla odložit vrácení částek BIRB, poskytnutých v rámci předběžného financování, a že navrácené částky budou tudíž uvedeny v kladném saldu AFSCA. Toto saldo musí být považováno za úhradu testů BSE.
(71)
Pokud jde o platbu nákladů na testy BSE producentem, Belgie znovu potvrdila, že neexistuje žádný zvláštní systém, který by vyžadoval, aby jatka fakturovala částku náhrady za testy BSE producentovi, ale že taková fakturace představuje běžnou praxi. Belgie poskytla na ukázku několik faktur, z nichž jasně vyplývá, že fakturovaná částka náhrady figuruje na faktuře jako samostatná položka. Jedná se o uzávěrkový list poskytovaný jatkami producentovi, v němž je částka náhrady odečtena od celkové částky, kterou mají zaplatit jatka producentovi za koupi zvířete. Belgie uvádí, že toto představuje důkaz, že konečným dlužníkem platby za test BSE agentuře AFSCA je producent.
(72)
Belgické orgány ve svém posledním dopise ze dne 25. května 2011 uvedly, že částky podpory mohou být předmětem kumulativního uplatňování podpory de minimis, jak stanoví nařízení (ES) č. 1860/2004 Komise ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (25), a částky 40 EUR slučitelné podpory za test, v období, během něhož bylo nařízení v platnosti.
4. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(73)
V rámci tohoto řízení Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. POSOUZENÍ
5.1 Posouzení existence podpory
(74)
Belgie ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení úvodem uvedla, že má za to, že náklady na testy BSE jsou z důvodu své závazné povahy financovány členskými státy a že neexistují žádné předpisy Společenství, které vyžadují, aby náklady na kontroly nesly podniky. Nicméně z pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 a praxe Komise jasně vyplývá, že různé úrovně nákladů na testy mohou mít za následek narušení hospodářské soutěže a že podporu za účelem pokrytí nákladů na tyto testy poskytuje většina států, a je proto nutné regulovat její výši, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže způsobené těmito podporami. Zejména pokyny TSE jasně uvádějí, že podpory poskytované státy s sebou nesou riziko narušení hospodářské soutěže. V bodě 24 pokynů TSE se například uvádí, že „od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE, nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test. Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.“ Tyto pokyny byly představeny členským státům, které byly vyzvány k přijetí vhodných opatření a zajištění souladu svých režimů s pokyny. Stejně tak pokud jde o pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013, kvalifikace státní podpory týkající se testů BSE je uvedena v bodech 132 f) a následujících bodech. Kromě toho je důležité zdůraznit, že belgické orgány nepodaly opravný prostředek proti rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla část prostředků určených k financování testů BSE kvalifikována jako podpora, což naznačuje, že belgické orgány přijaly tuto kvalifikaci státní podpory v případě podpor určených k financování testů BSE.
(75)
Z těchto prvků lze vyvodit, že zpochybnění Belgií ohledně kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory z důvodu závaznosti těchto testů není odůvodněné, vzhledem k existenci platných aktů uplatňovaných již celou řadu let.
(76)
V důsledku toho Komise přezkoumává dotčená opatření z hlediska článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(77)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1) musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu; 2) musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby; 3) pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu; 4) musí ovlivňovat obchod uvnitř Unie a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(78)
V následujících bodech odůvodnění budou tato čtyři kritéria použita na opatření, která mohou představovat státní podporu.
(79)
Jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění, bylo k financování nákladů na testy BSE použito několik systémů financování. V rámci přezkumu kritéria existence státních prostředků toto rozhodnutí rozlišuje mezi různými způsoby financování testů BSE.
5.1.1 Existence státních zdrojů
5.1.1.1 Od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001
(80)
V období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 byly náklady na testy BSE v plné výši financovány ministerstvem financí. Není pochyb o tom, že se v tomto případě jedná o financování ze státních prostředků.
5.1.1.2 Od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
(81)
V následujícím období, tj. od 1. ledna 2002 do 30. června 2004, byly testy předběžně financovány BIRB, dokud nebude nalezeno strukturální řešení pro financování testů. BIRB je federální veřejnou institucí s právní subjektivitou, která vznikla na základě transformace bývalého Belgického úřadu pro hospodářství a zemědělství (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) a zemědělské divize bývalého Ústředního úřadu pro kvóty a licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Jedná se o parastátní subjekt kategorie B, který působí pod záštitou ministerstva zemědělství a malého a středního podnikání. BIRB je platební agenturou, která byly schválena v rámci společné zemědělské politiky a je financována z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (26). Kromě toho může být pověřena úkoly, které vyplývají ze zemědělské politiky federální vlády nebo regionálních vlád. Aby mohl úřad BIRB vyrovnat svůj správní rozpočet, disponuje státní dotací připsanou do rozpočtu své dozorčí pravomoci na federální úrovni (federální veřejná služba pro hospodářství) a některými vlastními příjmy (příjmy z některých náhrad a omezených investic). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem představuje financování prostřednictvím BIRB financování ze státních zdrojů.
5.1.1.3 Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004
(82)
Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004 byly testy předběžně financovány agenturou AFSCA. Právní předpisy, které v té době byly v platnosti (tj. především zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA (27), uváděly, že AFSCA je financována z různých příjmů, jako jsou zejména výnosy z poplatků, poplatky a náhrady, výnosy ze správních pokut, příležitostné příjmy, dary a odkazy … (28). AFSCA je veřejnou institucí s právní subjektivitou, která je zařazena do kategorie A stanovené zákonem ze dne 16. března 1954 o kontrole některých subjektů působících ve veřejnému zájmu (29). Z těchto úvah tedy vyplývá, že finanční prostředky poskytnuté AFSCA představují státní zdroje a že o jejich přidělení rozhoduje veřejný orgán, jelikož AFSCA je podřízena ministerstvu zdravotnictví.
5.1.1.4 Od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005
(83)
Pokud jde o období mezi 1. prosincem 2004 (datum vstupu v platnost královského nařízení ze dne 15. října 2004) a 31. prosincem 2005 (datum vstupu v platnost královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005), byly testy BSE financovány prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za kus testovaného skotu doplněné o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí.
(84)
Částečné financování agenturou AFSCA, kdy finance pocházejí z jejích vlastních prostředků, představuje financování ze státních zdrojů (viz 82. bod odůvodnění.)
(85)
Pokud jde o otázku, zda náhrady představují státní zdroje, je třeba uvést, že se o státní zdroje může jednat v případě, že se ukáže, že náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady na služby, které mají odměňovat. Pokud totiž náklad na poskytnutou službu a náhrada nejsou rovnocenné, přebytek představuje státní zdroj, jímž státní subjekt, kterému je náhrada poskytnuta, může disponovat. Proto je důležité ověřit, zda náhrady placené AFSCA za testy BSE představují platby za služby, které agentura podnikům skutečně poskytla, a zda vycházejí z tržních cen, či nikoli (viz bod odůvodnění 54 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). Této otázce je věnován prostor níže, v rámci přezkumu pojmu výhoda.
5.1.1.5 Od 1. ledna 2006
(86)
Pokud jde o období, které následuje po vstupu královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005 v platnost, tj. období počínající 1. lednem 2006, je třeba přezkoumat, zda náhrady a příspěvky, které byly stanoveny těmito nařízeními, představují státní zdroje. Tato otázka již byla předmětem přezkumu v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. V tomto rozhodnutí bylo ve 44. bodě odůvodnění uvedeno, že obecně vzato příspěvky představují státní zdroje a náhrady mohou státní zdroje představovat v případě, že se ukáže, že tyto náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady za služby, které mají odměňovat. V případě testů BSE byly náklady financovány zčásti prostřednictvím náhrad a zčásti prostřednictvím příspěvků. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise dospěla k závěru, že financování části nákladů na testy BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje státní podporu a že financování za pomoci příspěvků je slučitelnou státní podporou. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření ve 34. bodě odůvodnění, podpory schválené rozhodnutím Komise nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, a nebudou zde proto přezkoumány.
(87)
Nicméně ve světle informací poskytnutých Belgií po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že příjmy z příspěvků byly zčásti využity v letech 2005 a 2006 k úhradě částek přesahujících 40 EUR, které byly vynaloženy v rámci předběžného financování testů BSE v období od 1. ledna 2003 a 1. prosince 2004. To však v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 nebylo zmíněno. Část příspěvků tudíž sloužila k financování testů BSE provedených v období od 1. ledna 2003 do 1. prosince 2004, přičemž cílem bylo zpětně získat od zemědělců kolektivním způsobem předběžně financované náklady na povinné testy BSE, které přesahují maximální částku 40 EUR.
(88)
Přidělení části zdrojů z těchto příspěvků na úhradu předběžného financování testů nemění kvalifikaci státních zdrojů provedenou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05.
5.1.2 Selektivní výhoda pro podnik
(89)
Při přezkumu existence výhody je třeba rozlišovat mezi opatřeními financovanými ze státních zdrojů včetně příspěvků na jedné straně, a opatřeními financovanými z náhrad.
(90)
Pokud jde o opatření financovaná ze státních zdrojů, včetně příspěvků, Komise soustavně vyjadřovala názor (30), že financování nákladů na povinné kontroly, které se vztahují na výrobu či prodej výrobků, ze státních prostředků, je třeba považovat za selektivní výhodu pro podniky (31). Stát totiž snížil podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit. Z výše uvedených skutečností lze vyvodit, že zemědělci, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE na základě právních předpisů použitelných v dotčeném období, provádějí hospodářskou činnost a čerpaly státní podporu prostřednictvím financování testů BSE státem, a to od 1. ledna 2001.
(91)
Argumenty předkládané Belgií (viz 37. bod odůvodnění a další), podle nichž je financování testů BSE nutné za účelem zajištění ochrany veřejného zdraví a podle nichž přísluší rozhodnutí o běžném systému financování testů BSE členskému státu, nelze přijmout z důvodů uvedených v 74. bodě odůvodnění. Belgie v konkrétnějším kontextu posouzení selektivity argumentovala, že o selektivitu by se jednalo pouze za předpokladu, že by se na některá odvětví nebo podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému. Skutečnost, že mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly, pokud jde o financování testů BSE, a že tyto rozdíly mohou vést k narušení hospodářské soutěže, není podle Belgie problémem státní podpory, ale harmonizace právních předpisů.
(92)
Tento argument však nemůže být přijat. Jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, kritérium selektivity je naplněno, pokud je výhoda přiznána několika podnikům nebo určitému odvětví činnosti. V posuzovaném případě na vnitrostátní úrovni využívá financování testů BSE státem pouze jedno konkrétní odvětví, a to odvětví chovu zvířat testovaných na BSE. Na úrovni Společenství financování testů BSE ve prospěch belgických podniků státem nebo prostřednictvím státních zdrojů představuje pro tyto podniky výhodu oproti jejich zahraničním konkurentům, jejichž náklady na financování povinných testů BSE nejsou hrazeny státem nebo ze státních zdrojů. V úvodu pokynů TSE (body 8 a 9) bylo jasně uvedeno, že probíhající harmonizace, která ukládá odvětví povinnost hradit náklady, postupuje pomalu, a že se proto Komise rozhodla vyjasnit a pozměnit svou politiku v oblasti státních podpor, pokud jde o náklady vzniklé v souvislosti s testy BSE. Bod 24 pokynů TSE uvádí, že povinnost přezkumu může být založena na předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. Z tohoto bodu jasně vyplývá, že neexistuje harmonizace na úrovni Společenství, pokud jde o povinnost provádět testy, což znamená, že by to s sebou rovněž mohlo nést selektivní podporu zvýhodňující podniky určitého členského státu. Lze tedy shrnout, že opatření financovaná prostřednictvím státních zdrojů, včetně příspěvků, představují selektivní výhodu pro zemědělce, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE podle platných právních předpisů, jelikož snižují náklady, které tyto subjekty nesou. Tyto výhody nejsou poskytovány prostřednictvím přímých plateb, ale převzetím nákladů na testy BSE veřejnými orgány, které přímo hradí náklady na testy laboratořím, které tyto testy provádějí na žádost jatek a náklady fakturují agentuře AFSCA.
(93)
Pokud jde o podpory financované za pomoci náhrad, je třeba ověřit, zda je prostřednictvím těchto náhrad poskytována výhoda. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření (v bodech odůvodnění 61 a 62), o výhodu se bude jednat pouze v případě, že jsou tyto náhrady nižší než skutečné náklady na služby skutečně poskytnuté hospodářským subjektům agenturou AFSCA. Je rovněž třeba ověřit, zda poplatky představují platby za služby, které agentura AFSCA podnikům skutečně poskytla. Konkrétně se jedná o to, zda jatkám a producentům, kteří v období od 1. prosince 2004 a 31. prosince 2005 zaplatili náhradu ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu, byla poskytnuta výhoda, a zda tyto subjekty skutečně využily služeb agentury AFSCA.
(94)
Belgické orgány ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření uvedly, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu byla jediným zdrojem financování agenturou AFSCA za účelem uhrazení nákladů na testy BSE, s výjimkou rezervních fondů AFSCA a vratné zálohy ministerstva financí. Platbu náhrady provádí jatka. Belgické orgány uvedly, že jatka sice nemají zákonnou povinnost fakturovat částku náhrady svým klientům, nicméně v praxi náklady na náhradu fakturují producentům, přičemž tyto náklady na faktuře figurují pod samostatnou položkou. Tato tvrzení Belgie doložila prostřednictvím příkladů faktur, z nichž jasně vyplývá, že jatka fakturují částku náhrady producentům pod samostatnou položkou. Belgie zastává názor, že není třeba formálně regulovat způsob, kterým jatka přenášejí na producenty či další potencionální příjemce služeb náhradu, kterou platí, vzhledem k tomu, že tento náklad je producentům fakturován podobně jako další náklady související s porážkou, fakturované producentům.
(95)
Z výše uvedených skutečností lze tedy vyvodit, že pochyby vyjádřené při zahájení formálního postupu šetření v bodě odůvodnění 44, které naznačovaly, že poplatek účtovaný jatkám je mnohem vyšší než poplatek účtovaný jiným příjemcům služeb, byly rozptýleny informacemi předloženými Belgií, pokud jde o fakturaci částky této náhrady producentům.
(96)
Pokud jde o otázku, zda cena testů BSE odpovídá tržním cenám, Belgie Komisi za prvé sdělila, že od července 2005 se ceny navržené agenturou AFSCA pohybují pod částkou 40 EUR, zatímco pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013 uvádějí částku 40 EUR jako nejnižší dostupnou cenu ve Společenství v této době. To dokládá, že uplatňované ceny jsou v souladu s cenami stanovenými v daném období v jiných zemích Evropy. Zadruhé Belgie na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření odpověděla, že situace je totožná se situací přezkoumanou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byl učiněn závěr, že určení poskytovatelů služeb proběhlo v rámci otevřených a nediskriminačních řízení (viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí N 9/05 a N 10/05). Zatřetí Komise bere na vědomí závazek Belgie týkající se přijetí všech dostupných právních opatření za účelem zpětného získání nadbytečných prostředků, které byly zaplaceny za testy, v případě, že by šetření orgánů pro hospodářskou soutěž odhalilo existenci protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, která měla za následek zvýšení cen testů. Na základě těchto úvah dospěla Komise k závěru, že náhrady nelze považovat za státní prostředky, jelikož náhrady zaplacené AFSCA za testy BSE představují platby za služby skutečně poskytnuté podnikům a vycházejí z tržních cen.
(97)
Lze učinit závěr v souladu s rozhodnutím N 9/05 a N 10/05, že jatkám ani producentům nebyla prostřednictvím náhrady poskytnuta žádná výhoda, jelikož náhrada pokrývá platbu za službu poskytnutou plátci náhrady a cena testu vychází z tržní ceny. Tento závěr rovněž umožňuje potvrdit neexistenci financování prostřednictvím státních zdrojů, neboť cena testu je v souladu s tržními cenami.
5.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu v Unii
(98)
Pokud jde o ostatní podmínky použití čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, dotčené opatření může mít dopad na postavení Belgie v tomto odvětví (32). Vzhledem k tomu, že belgické podniky jsou aktivní na mezinárodním trhu, který je vysoce konkurenční, opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž (33) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
5.1.4 Závěry o povaze podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(99)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že financování testů BSE prostřednictvím příspěvků a dalších státních zdrojů, jak jsou uvedeny výše, představuje výhodu financovanou ze státních zdrojů. Toto opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky a určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Výhoda je poskytnuta zemědělcům, jatkám a dalším subjektům, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Naopak část testů BSE, která je financována z náhrad, nepředstavuje podporu vzhledem k tomu, že plátci náhrady využívají služeb poskytovaných za tržní cenu.
5.2 Protiprávnost podpory
(100)
Od 1. ledna 2001 belgické orgány Komisi neoznamovaly - ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie - podpory spočívající ve financování testů BSE. Na podpory spadající do působnosti nařízení (ES) č. 1/2004 se nevztahuje povinnost oznamování, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v uvedeném nařízení. V důsledku toho jsou podpory protiprávní v případě, že uvedené podmínky splněny nejsou.
5.3 Financování podpor
(101)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(102)
Podle ustálené judikatury poplatky nespadají do působnosti ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování opatření podpory tak, že jsou nedílnou součástí tohoto opatření (34). Aby bylo možné považovat poplatek nebo část poplatku za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory (35). Jestliže takový vztah existuje, ovlivňuje příjem z poplatku přímo rozsah podpory (36) a v důsledku toho i posouzení její slučitelnosti se společným trhem. (37)
(103)
Je tedy třeba přezkoumat, zda příspěvek vybíraný od 1. července 2004 splňuje kritéria uvedená ve 102. bodě odůvodnění, a učinit rozlišení podle právních nástrojů platných v různých obdobích. Na financovanou podporu byla uplatněna výjimka, ale tato výjimka se nevztahuje na systém financování podpory, tudíž je třeba ověřit zákonnost systému financování za celé dotčené období.
5.3.1 Od 1. července 2004 do 31. prosince 2005
(104)
V tomto období byly podpory předběžně financovány agenturou AFSCA a prostřednictvím náhrad na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 (náhrady nicméně nejsou předmětem tohoto oddílu, jelikož se nejedná o podpory - viz 97. bod odůvodnění). Je třeba ověřit, zda je systém financování nedílnou součástí opatření podpory. Z platných právních předpisů nevyplývá, že existuje vztah závazného určení mezi způsobem financování AFSCA a financováním testů BSE nebo že je příjem z poplatku nezbytně určen na financování podpory. Zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA totiž stanoví různé zdroje financování agentury (viz 82. bod odůvodnění). Kromě toho nelze učinit závěr, že příjem z poplatku přímo ovlivňuje rozsah podpory, vzhledem k tomu, že testy jsou financovány současně pomocí náhrad a agenturou AFSCA, pokud jde o přebytek. Výše podpory placené agenturou AFSCA se tudíž liší v závislosti na ceně testů, a nikoli v závislosti na příspěvcích hrazených agentuře. Závěrem lze proto uvést, že neexistuje vztah závazného určení mezi příjmy z příspěvků a refundací plateb předběžného financovaní.
5.3.2 Od 1. ledna 2006
(105)
Od tohoto data je otázka příspěvků regulována královským nařízením o příspěvcích pro financování AFSCA. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl přezkoumán systém financování prostřednictvím příspěvků a byl v něm učiněn závěr, že metoda financování části nákladů spojených s testy BSE nepředstavuje diskriminaci dovážených či vyvážených výrobků a není v rozporu s ustanoveními Smlouvy (38). Jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, toto rozhodnutí se netýká dříve schválených opatření. Nicméně vzhledem k tomu, že Belgie uvedla, že část příspěvků sloužila od 1. ledna 2006 k refundaci plateb předběžného financování předchozích testů BSE, má Komise právo přezkoumat systém financování, neboť z příspěvků je financována refundace plateb předběžného financování testů BSE.
(106)
Belgie uvedla, že systém financování zůstal nezměněn, s výjimkou indexace náhrady. Jediným prvkem, který byl pozměněn, je využití příjmů z příspěvků k refundaci předběžně financovaných nákladů na BSE v roce 2006.
(107)
Pokud jde o otázku, zda je toto financování nedílnou součástí opatření podpory, odpověď na ni je záporná. Určení příspěvků po roce 2006 na refundaci plateb předběžného financování testů neovlivnilo výši poskytnuté podpory. Belgické orgány kromě toho uvedly, že systém zpětného získání je systémem solidárního navracení prostředků, kdy každý hospodářský subjekt platí příspěvek agentuře AFSCA a část tohoto příspěvku je určena na navrácení nákladů vynaložených v minulosti v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot během dotčeného období, nejsou však jedinými přispěvateli. Komise v důsledku toho došla k závěru, že financování podpory není nedílnou součástí dotčeného opatření podpory.
5.4 Posouzení slučitelnosti opatření podpor
(108)
Jestliže podpora představuje státní podporu a vztahuje se na ni čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, je třeba přezkoumat, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(109)
Ve světle dotčeného opatření by mohl být použitelný pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(110)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví (39) na období 2000-2006 (dále jen pokyny v odvětví zemědělství na období 2000-2006) a sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (40), musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta. V roce 2002 přijala Komise pokyny TSE. Tyto pokyny byly použitelné v období od 1. ledna 2003 a 31. prosince 2006 (42). V bodě 44 pokynů TSE se stanoví, že mimo případy týkající se zejména testů BSE budou protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přezkoumány v souladu s pravidly a pokyny používanými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty v období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2005, vytvářejí pokyny TSE relevantní rámec pro zkoumání těchto podpor.
(111)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 Komise počínaje 1. lednem 2007 již nebude uplatňovat pokyny TSE, s výjimkou protiprávních podpor stanovených v bodě 43 a dalších bodech pokynů TSE.
(112)
V závislosti na použitelnosti různých právních předpisů lze rozlišit dvě období.
5.4.1 Období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2002: použitelnost bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, na něž je učiněn odkaz v bodě 45 pokynů TSE
(113)
Bod 45 pokynů TSE stanoví, že pokud jde o protiprávní státní podpory, které mají za cíl pokrýt náklady spojené s testy BSE a které byly poskytnuty před datem zavedení pokynů TSE (tj. 1. ledna 2003), Komise posoudí slučitelnost takových podpor v souladu s bodem 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 a v souladu se svou praxí uplatňovanou od roku 2001, která spočívá v přijetí takových podpor až v rozsahu 100 %.
(114)
Podle bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 lze opatření podpory považovat za slučitelná za následujících podmínek:
-
opatření musí být součástí vhodného programu zavedeného na úrovní Společenství či na vnitrostátní či regionální úrovni za účelem prevence, sledování či eradikace dotčené nemoci (bod 11.4.2),
-
cílem musí být prevence nebo odškodnění, případně kombinace obou těchto opatření (bod 11.4.3),
-
podpora musí být slučitelná se zvláštními ustanoveními veterinárních i rostlinolékařských předpisů na úrovni Společenství (bod 11.4.4),
-
rozsah podpory nesmí překročit 100 % způsobilých nákladů (bod 11.4.5).
Pokud jsou podpory poskytovány v rámci režimů podpor Společenství a/nebo v rámci vnitrostátních a/nebo regionálních režimů podpor, bude Komise vyžadovat, aby byl doložen důkaz, že neexistuje riziko nadměrných náhrad z důvodu eventuální akumulace opatření stanovených několika režimy. Pokud byla podpora Společenství schválena, musí být uvedeno datum a odkazy na dotčené rozhodnutí Komise.
(115)
Pokud jde o tři první podmínky, již v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl učiněn závěr, že byly splněny (viz 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). Belgické orgány ostatně tento přístup potvrdily ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. BSE je totiž přenosnou nemocí a představuje hrozbu pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být přímo oznámeno Komisi a dalším členským státům (43). Cílem opatření podpory je boj proti BSE prostřednictvím kontroly poražených a uhynulých zvířat. Náhrada nákladů vzniklých zemědělcům by měla zajistit, aby všechna opatření byla skutečně provedena. Všechna opatření jsou přijata v souladu s právem Společenství nebo jsou tímto právem doporučena (44).
(116)
Co se týče čtvrté podmínky, z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že během tohoto období byly financovány testy BSE, na něž se náklady pohybují ve výši 111,81 EUR až 63,45 EUR (viz 56. bod odůvodnění). Tyto náklady zahrnují laboratorní analýzu, náklady na odběr vzorků veterinářem a náklady na testovací soupravu. Komise má za to, že tyto náklady jsou v souladu s náklady uvedenými v bodě 11.4.5 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, které jako skutečné náklady zmiňují mimo jiné hygienické kontroly, testy a další opatření ke včasné diagnóze.
(117)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 jsou slučitelné.
5.4.2 Období mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2005: použitelnost bodu 21 a dalších bodů pokynů TSE
(118)
Komise se v souladu s bodem 23 pokynů TSE rozhodla nadále schvalovat podpory pokrývající až 100 % nákladů spojených s testy BSE na základě zásad uvedených v bodě 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 (viz 114. bod odůvodnění).
(119)
Kromě toho musí být rovněž splněny následující podmínky podle pokynů TSE:
-
od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu poraženého k lidské spotřebě na BSE, nesmí podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test (viz bod 24 pokynů TSE),
-
státní podpora na náklady související s testy BSE se vyplácí hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování. Pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE).
(120)
Jak je uvedeno ve 115. a v 116. bodě odůvodnění, jsou splněny všechny podmínky uvedené v pokynech v odvětví zemědělství na období 2000-2006.
(121)
Pokud jde o podmínku týkající se maximální částky 40 EUR za test, Komise uvádí, že tato částka byla v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 překročena. Podle informací poskytnutých Belgií činí souhrn částek přesahujících maximální částku v tomto období 6 619 810,74 EUR. Od 1. července 2004 se celkové náklady na test pohybují pod částkou 40 EUR (viz 64. bod odůvodnění). Belgické orgány uvedly, že tyto částky zahrnují vnitrostátní platby i platby Společenství (viz 58. bod odůvodnění).
(122)
Pokud jde o podmínku, která stanoví, že podpora musí být vyplacena hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování, a že pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka státní podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE), Komise došla k závěru, že tato podmínka je splněna.
(123)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, belgické orgány uvedly, že náklady na testy BSE jsou hrazeny přímo laboratořím. Hospodářské subjekty neplatí žádné náklady laboratoří na testy BSE prováděné u skotu. Toto posouzení je v souladu se závěry, které byly učiněny ohledně podobného systému v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 v 95. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno výše, jediné náklady, které jsou přeneseny na producenty, jsou náklady na náhradu (viz 93. bod odůvodnění a následující), ale tato část financování testu BSE nepředstavuje podporu. V důsledku toho se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu.
5.4.3 Od 1. ledna 2006
(124)
Pokud jde o období po 1. lednu 2006, Komise se odvolává na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, vzhledem k tomu, že předmětem tohoto rozhodnutí není otázka podpor schválených v uvedeném rozhodnutí.
5.4.4 Závěr
(125)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté za účelem financování testů BSE, které přesahují 40 EUR za test v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 a jejichž celková výše činí 6 619 810,74 EUR, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
5.5 Refundace předběžně financovaného rozpočtu
(126)
Jak je uvedeno výše, testy byly v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 financovány ze státních zdrojů ve výši přesahující maximální částku 40 EUR za test.
(127)
Belgie se rozhodla přikročit k refundaci těchto nadbytečných prostředků prostřednictvím příspěvků vybraných v rámci financování AFSCA od 1. ledna 2006, přičemž tato refundace byla původně rozložena do období 15 let, avšak později bylo od tohoto plánu upuštěno. Důvodem tohoto globálního přístupu je podle belgických orgánů skutečnost, že je obtížné uskutečnit individuální zpětné získání prostředků v praxi, jelikož někteří podnikatelé zemřeli nebo ukončili svou činnost.
(128)
V pozdějším dopise ze dne 6. dubna 2011 belgické orgány uvedly, že agentura AFSCA přikročila k refundaci za pomoci prostředků AFSCA v letech 2005-2006.
(129)
Navržený systém zpětného získání prostředků však není v souladu s požadavky na refundaci v případě protiprávní a neslučitelné podpory. Podle judikatury má totiž refundace za cíl obnovení situace, která existovala na trhu před poskytnutím dotčené podpory. Obnovení dřívějšího je stavu dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní a podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (45). Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky v přiměřené výši stanovené Komisí, od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího účinného navrácení (46). Na základě nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (47), musí být výše úroků vypočtena jako složený úrok. To ale není tento případ. Kromě toho článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členský stát musí přijmout veškerá opatření s cílem zajistit okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. Navrácení, tak, jako bylo navrženo a částečně provedeno Belgií, není v souladu s požadavky uvedenými výše a nelze jej považovat za navrácení stanovené článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVĚRY
(130)
Komise došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje podporu.
(131)
Komise dále došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje státní podporu ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. Tato podpora je slučitelná, pokud jde o období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005. Je neslučitelná pro období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004. Neslučitelnou podporu představuje částka přesahující 40 EUR za test a její výše je Belgií odhadnuta na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komise konstatuje, že Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od 1. ledna 2003 se na podporu vztahovalo nařízení o výjimce, avšak vzhledem k tomu, že podmínky tohoto nařízení nebyly dodrženy, podpory jsou protiprávní.
(133)
Protiprávní a neslučitelné podpory přesahující maximální částku 40 EUR za test musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Opatření financovaná prostřednictvím náhrad nepředstavují podporu.
2. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a v období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005.
3. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, pokud jde o částky nižší než 40 EUR za test. Částky vyšší než 40 EUR za test jsou neslučitelné s vnitřním trhem a musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis.
4. Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Belgie učiní nezbytné kroky, aby zpětně získala od příjemců protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení podpor proběhne neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4 bude okamžité a účinné.
Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Belgie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu uvedenou v čl. 1 odst. 3 a 4, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok), kterou mají příjemci navrátit;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Belgie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 3 a 4 zcela navrácena.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Belgie na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 27. července 2011.
DECIZIA COMISIEI
din 27 iulie 2011
privind ajutorul de stat în favoarea finanțării testelor pentru depistarea formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) la bovine puse în aplicare de Belgia [ajutorul de stat C 44/08 (fostul NN 45/04)]
[notificată cu numărul C(2011) 5457]
(Numai textele în limbile franceză și olandeză sunt autentice)
(2011/678/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile, în conformitate cu articolul menționat mai sus (2),
întrucât:
1. PROCEDURA
(1)
În urma unor reclamații primite în ianuarie și februarie 2004, Comisia a demarat o investigație preliminară a ajutorului acordat de Belgia destinat acoperirii costurilor testelor de depistare a formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă la bovine (denumite în continuare „teste ESB”).
(2)
În urma acestor reclamații, Comisia a trimis o scrisoare autorităților belgiene, la 27 ianuarie 2004, prin care le solicita acestora informații privind măsura în cauză. În același timp, o măsură de sprijinire a finanțării testelor de depistare a formelor de encefalopatie spongiformă transmisibilă (EST) la animale a fost notificată de către autoritățile belgiene în conformitate cu articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) (prin scrisoarea din 23 ianuarie 2004, înregistrată la 28 ianuarie 2004) și înscrisă cu numărul N 54/04.
(3)
Autoritățile belgiene au furnizat informații scrise Comisiei prin scrisorile din 6 februarie 2004 și din 14 mai 2004, înregistrate la 11 februarie 2004, respectiv 19 mai 2004.
(4)
Prin scrisoarea din 19 iulie 2004, Comisia a informat Belgia că măsura a fost transferată către registrul ajutoarelor care nu au fost notificate, cu numărul NN 45/04, deoarece s-a constatat că o parte din fonduri fuseseră deja plătite.
(5)
La 1 septembrie 2004 a avut loc o reuniune informală între autoritățile belgiene și serviciile Comisiei.
(6)
Prin scrisorile din 16 septembrie 2004 și 22 februarie 2007, înregistrate la 20 septembrie 2004, respectiv 22 februarie 2007, autoritățile belgiene au furnizat informații suplimentare.
(7)
Prin scrisoarea din data de 26 noiembrie 2008, Comisia a informat Belgia că a decis deschiderea procedurii prevăzute la articolul 108 alineatul (2) din TFUE, împotriva măsurii în cauză. Această decizie s-a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în legătură cu măsura în cauză.
(8)
Prin scrisoarea din 19 decembrie 2008, înregistrată la 26 decembrie 2008, Belgia a solicitat o prelungire a termenului limită pentru formularea unui răspuns. Prelungirea respectivă a fost acordată prin scrisoarea din 13 ianuarie 2009. Belgia a transmis comentariile sale prin scrisoarea din 25 februarie 2009, înregistrată la data de 6 martie 2009.
(9)
Comisia nu a primit observații de la părțile interesate.
(10)
Prin scrisoarea din 17 iulie 2009, Comisia a adresat întrebări suplimentare Belgiei cu privire la comentariile transmise de aceasta. Prin scrisoarea din 4 septembrie 2009, înregistrată la 8 septembrie 2009, Belgia a solicitat o prelungire a termenului limită pentru formularea unui răspuns. Răspunsul Belgiei a fost primit de Comisie prin scrisoarea din 16 octombrie 2009, înregistrată la 20 octombrie 2009.
(11)
Două reuniuni au avut loc între autoritățile belgiene și serviciile Comisiei, la 2 octombrie 2009 și la 30 octombrie 2009.
(12)
În urma acestor reuniuni, informații suplimentare au fost trimise de către Belgia la 14 decembrie 2009, înregistrate la 16 decembrie 2009. În urma anchetei concomitente a autorităților belgiene din domeniul concurenței privind posibilele înțelegeri între laboratoare, Belgia a introdus cereri de prelungire la 21 ianuarie 2010, la 29 septembrie 2010 și la 17 ianuarie 2011. Aceste prelungiri ale termenului au fost acordate de către Comisie.
(13)
O ultimă cerere de informații a fost trimisă de Comisie la 22 februarie 2011, iar autoritățile belgiene au răspuns printr-o scrisoare la 6 aprilie 2011. O prelungire suplimentară a termenului a fost acordată de către Comisie pentru a permite Belgiei să răspundă la întrebări în așteptarea rezultatului anchetei autorităților belgiene din domeniul concurenței.
(14)
Autoritățile belgiene au răspuns prin scrisoarea din 19 mai 2011, înregistrată la 25 mai 2011.
2. DESCRIERE
2.1. Context (4)
(15)
În ianuarie 2004, Comisia a primit o plângere privind un proiect de decret regal care ar fi avut drept obiect introducerea unei taxe parafiscale pentru finanțarea testelor ESB.
(16)
În urma acestei plângeri, serviciile Comisiei au solicitat explicații din partea autorităților belgiene. Drept răspuns la această cerere de informații, autoritățile belgiene au indicat că, începând cu 1 ianuarie 2001, testele ESB erau obligatorii pentru bovinele cu vârsta de peste 30 de luni și pentru bovinele cu vârsta de peste 24 de luni supuse unei sacrificări de urgență (5). Acestea au notificat, de asemenea, un proiect de decret regal privind finanțarea testelor de depistare a EST la animale (denumit în continuare „decretul regal EST”). Acest proiect de decret regal a fost înregistrat cu numărul N 54/04. Autoritățile belgiene au indicat că acest nou proiect de decret regal reprezenta o modificare a proiectului de decret regal notificat în 2001 de Belgia și aprobat de Comisie prin decizia N 21/02 din 13 februarie 2002 (6), precum și a altui proiect discutat în mod informal cu Comisia în 2003. Totuși, niciunul dintre aceste proiecte nu fost pus în aplicare, iar decretul notificat în 2004 constituia remanierea acestora.
(17)
Din informațiile furnizate de Belgia, reiese că trezoreria statului a preluat, începând cu 1 ianuarie 2001 (7), costurile testelor ESB (și anume, costurile eșantionării și ale analizelor). Începând cu 1 ianuarie 2002, costurile acestor teste au fost prefinanțate de Bureau d’Intervention et de Restitution belge (denumit în continuare „BIRB”), în așteptarea unei decizii politice privind sistemul de finanțare care trebuie adoptat.
(18)
În urma anumitor observații făcute de serviciile Comisiei în ceea ce privește proiectul de decret regal notificat (N 54/04), autoritățile belgiene au prezentat, în mai 2004, un nou proiect de decret regal care încerca să răspundă la observațiile formulate de către Comisie și care prevedea un sistem de retribuire de 10,70 EUR pe cap de bovină prezentă pentru sacrificare, începând cu 1 ianuarie 2003, și care trebuia să facă obiectul unui test ESB rapid. Autoritățile belgiene au specificat că testele efectuate și prefinanțate în cursul anului 2002 au fost finanțate în mod integral prin ajutoare de stat indirecte, și anume, taxe parafiscale. Printre altele, autoritățile belgiene au indicat că o sumă maximă de 40 EUR pe test a fost finanțată, începând cu 1 ianuarie 2003, prin intermediul taxelor parafiscale. Autoritățile belgiene au furnizat tabele detaliate care includeau costul testelor ESB începând cu 2003 și o previziune de finanțare a acestor teste prin intermediul taxelor parafiscale și a retribuțiilor. Autoritățile belgiene au indicat că datele prevăzute pentru punerea în aplicare a regimului de finanțare erau 1 iulie 2004 în cazul retribuțiilor și 1 ianuarie 2005 în cazul taxelor parafiscale.
(19)
Având în vedere că proiectul de decret regal notificat indica faptul că ajutoarele fuseseră deja acordate și că taxele fuseseră deja percepute începând cu 1 ianuarie 2012, măsura a fost înregistrată drept nenotificată la 19 iulie 2004 cu numărul NN 45/04. În ceea ce privește notificarea înregistrată cu numărul N 54/04, aceasta a fost retrasă de Belgia.
(20)
Din informațiile prezentate de Belgia în 2004 rezultă că intenția generală era de a efectua o prefinanțare a testelor, ale căror costuri ar fi trebuit să fie rambursate ulterior, ideea fiind de alocare a unei părți din suma contribuțiilor rambursării costurilor testelor prefinanțate.
(21)
În scrisoarea lor din 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au prezentat un nou proiect de decret regal în care este menținută pe viitor ideea unei retribuții de 10,70 EUR pe cap de bovină testată. Totalul sumei indicate în acest proiect nou de decret regal ar fi utilizat în vederea finanțării testelor ESB efectuate pe bovinele care ar fi sacrificate începând cu intrarea în vigoare a acestui proiect. Rambursarea sumelor care depășesc cei 40 EUR autorizați de orientările comunitare privind ajutoarele de stat care vizează testele pentru depistarea EST, animalele moarte și deșeurile de abator (8) din 24 decembrie 2002 (denumite în continuare „orientările EST”) și care au fost prefinanțate după 1 ianuarie 2003, vor face obiectul unui alt proiect care va fi prezentat Comisiei și care va viza rambursarea acestor prefinanțări. Acest decret regal a fost adoptat la 15 octombrie 2004 (9) și a intrat în vigoare la 1 decembrie 2004.
(22)
În conformitate cu informațiile furnizate de autoritățile belgiene, suma totală a costurilor prefinanțate care depășesc suma maximă de 40 EUR pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 (10) și 30 iunie 2004 se ridică la 15 237 646 EUR. Conform autorităților belgiene, începând cu 30 iunie 2004, suma maximă de 40 EUR a fost respectată (11).
(23)
În aceeași scrisoare din 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au furnizat două fișe de informații în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 1/2004 al Comisiei din 23 decembrie 2003 de aplicare a articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat acordate întreprinderilor mici și mijlocii active în producția, prelucrarea și comercializarea de produse agricole (12).
(24)
Aceste două măsuri au făcut obiectul a două scutiri, înregistrate cu numerele XA 53/04 și XA 54/04. Astfel cum s-a indicat la punctul 19 și următoarele din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, măsura care face obiectul unei scutiri cu numărul XA 53/04 reglementează prefinanțarea testelor ESB (13) cu o intensitate maximă a ajutorului de 40 EUR pe test și a fost pusă în aplicare la 1 ianuarie 2003. Temeiul juridic al acestei măsuri îl reprezintă legea din 27 decembrie 2002 privind bugetul general al cheltuielilor pentru 2003. Măsura care face obiectul unei scutiri cu numărul XA 54/04 prevede o intensitate maximă de ajutor de 33,38 EUR pe test și a fost pusă în aplicare la 15 octombrie 2004. Această măsură de sprijin are o durată nedeterminată. Temeiul juridic al acestei măsuri îl reprezintă legea din 27 decembrie 2003 privind bugetul general al cheltuielilor pentru 2004.
(25)
În cadrul aceleiași scrisori din 16 septembrie 2004 și drept răspuns la întrebările adresate de serviciile Comisiei, autoritățile belgiene au indicat că laboratoarele alese pentru efectuarea testelor trebuiau să respecte criterii foarte precise pentru a efectua analizele în cauză.
(26)
La scurt timp după scrisorile din 14 mai 2004 și 16 septembrie 2004, autoritățile belgiene au notificat două proiecte de decrete regale privind finanțarea activităților Agenției federale pentru siguranța lanțului alimentar (denumită în continuare „AFSLA”). Aceste măsuri aveau drept scop punerea în aplicare a unei contribuții și a unei retribuții care acoperă activitățile AFSLA. Acestea au făcut obiectului deciziei C(2005)4203 din 9 noiembrie 2005 privind ajutoarele de stat N 9/05 și N 10/05 (denumită în continuare „decizia N 9/05 și N 10/05”) menționată în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Aceste măsuri au fost adoptate prin decretul regal din 10 noiembrie 2005 de stabilire a contribuțiilor vizate la articolul 4 din legea din 9 decembrie 2004 privind finanțarea AFSLA (14), precum și prin decretul regal din 10 noiembrie 2005 privind retribuțiile vizate la articolul 5 din legea 9 decembrie 2004 de stabilire a finanțării AFSLA (15). Aceste două decrete regale au intrat în vigoare la 1 ianuarie 2006. Decretul regal privind contribuțiile prevede abrogarea decretului regal din 15 octombrie 2004 menționat în considerentul 21.
(27)
Mai exact, decretul regal privind retribuțiile prevede pentru abator obligația de a plăti o retribuție de 10,70 EUR pe bovină sau solipedă testată. Decretul regal privind contribuțiile prevede finanțarea unei părți din testele ESB și este percepută de la sectoare diferite. Costul total al testului ESB este de 44,08 EUR, din care 12 EUR pentru eșantionare (care sunt finanțați în valoare de 19,70 EUR de către abator în temeiul decretului regal privind retribuțiile, iar restul de 1,30 EUR prin contribuție) și 32,08 EUR sunt finanțați prin contribuție, și este achitat în mod direct laboratoarelor de către AFSLA. În decizia N 9/05 și N 10/05, Comisia a concluzionat că finanțarea AFSLA prin retribuții nu constituia un ajutor de stat, că finanțarea controalelor aleatorii globale prin contribuții forfetare nu constituia un ajutor de stat, că finanțarea unei părți din costurile testelor ESB prin contribuții constituia un ajutor de stat compatibil și că finanțarea costurilor altor teste/controale legate de producție/comercializare constituia un ajutor de stat compatibil.
(28)
În decembrie 2006, Comisia a trimis întrebări noi Belgiei privind cazul NN 45/04. Aceste întrebări se refereau în special la rambursarea sumelor plătite în temeiul prefinanțării începând cu 1 ianuarie 2003.
(29)
În răspunsul lor din data de 22 februarie 2007, autoritățile belgiene au indicat că doresc să efectueze o rambursare globală a tuturor cheltuielilor legate de analizele ESB pe o perioadă de 15 ani. În practică, un sistem de recuperare solidară a fost pus în aplicare prin intermediul noului sistem de finanțare al AFSLA. Începând cu 1 ianuarie 2006, fiecare operator plătește o cotizație către AFSLA, iar o parte din această contribuție este direcționată către recuperarea costurilor din trecut legate de prefinanțarea testelor ESB. Toți operatorii activi care au deținut bovine în cursul perioadei luate în considerare contribuie, de asemenea, la acest sistem.
2.2. Conținutul plângerilor depuse cu privire la proiectul de decret regal EST
(30)
În conformitate cu plângerile privind proiectul de decret regal EST, contribuția se aplică tuturor tipurilor de animale sacrificate în abatoarele belgiene și va fi, de asemenea, impusă produselor importate. Un reclamant a afirmat că un procent semnificativ de animale sacrificate în abatoarele belgiene ar proveni din alte state membre. Conform celor declarate de reclamanți, contribuția ar face o discriminare în ceea ce privește animalele importate, având în vedere că veniturile sale sunt utilizate pentru recuperarea costurilor testelor ESB efectuate pe bovine belgiene.
2.3. Îndoielile exprimate de Comisie în contextul deschiderii procedurii oficiale de investigare
(31)
Pentru început, este necesar să se precizeze că deschiderea procedurii oficiale de investigare privește ajutoarele pentru finanțarea testelor de depistare EST la animale în Belgia, începând cu 1 ianuarie 2001, precum și mecanismele de finanțare a acestor ajutoare, cu excepția ajutoarelor aprobate prin decizia Comisiei datorită compatibilității acestora cu piața internă. În mod concret, acest lucru înseamnă că ajutoarele aprobate prin decizia N 9/05 și N 10/05 (referitoare la contribuțiile și retribuțiile de finanțare a AFSLA) nu vor fi evaluate în ceea ce privește compatibilitatea cu normele în materie de ajutoare de stat aplicabile la momentul acordării ajutorului. Prin urmare, prezenta decizie se referă la ajutoarele care finanțează testele ESB pentru perioada 2001-2006, precum și la sistemul lor de finanțare, având în vedere faptul că ajutoarele pentru testele ESB în cursul acestei perioade au fost prefinanțate și că această prefinanțare face obiectul unei rambursări desfășurate pe mai mulți ani.
(32)
Din motive de claritate, este necesar să se reamintească distincția terminologică dintre retribuție și contribuție: există, pe de o parte, taxele sau retribuțiile care acoperă costurile unui serviciu furnizat. În cauza sus-menționată, acestea se ridică la 10,70 EUR și sunt percepute începând cu 1 decembrie 2004 în temeiul decretului regal EST și, ulterior, în temeiul decretului regal privind retribuțiile care finanțează AFSLA. Pe de altă parte, există prelevările sau contribuțiile care sunt prelevate pe baza decretului regal din 10 noiembrie 2005, sunt percepute de AFSLA, datorate de entitățile de exploatare situate pe teritoriul belgian și repartizate pe 7 sectoare (a se vedea considerentul 29 din decizia N 9/05 și N 10/05).
(33)
Comisia a constatat, în decizia sa de deschidere a procedurii oficiale de investigare, că măsurile de ajutor în favoarea finanțării testelor ESB sunt și au fost finanțate în Belgia prin subvenții și printr-un sistem de taxe parafiscale constituit atât din retribuții, cât și din contribuții. O parte din veniturile rezultate de pe urma acestor retribuții și contribuții ar fi fost alocată rambursării prefinanțării acestor teste.
(34)
Comisia a indicat existența mai multor probleme și a susținut că îi lipsesc informații pentru a efectua o evaluare finală a măsurilor în cauză: în primul rând, existau întrebări privind existența unui avantaj pentru beneficiarii serviciilor. Într-adevăr, nu era clar dacă retribuțiile pentru testele ESB acopereau partea din costul testelor care nu era acoperită de un ajutor de stat compatibil. Costul exact al acestor teste nu era cunoscut, nici sursa de finanțare suplimentară, în cazul în care retribuțiile nu ar fi fost suficiente pentru a acoperi costurile totale ale testelor ESB. De asemenea, nu se stabilise dacă condițiile pe baza cărora AFSLA furniza serviciile corespundeau prețului de pe piață, în special datorită faptului că autoritățile belgiene nu indicaseră în mod clar că alegerea laboratoarelor fusese efectuată prin intermediul unei proceduri deschise și transparente.
(35)
În al doilea rând, mecanismul prelevărilor nu era clar: În special, beneficiarii și contribuabilii nu erau stabiliți în mod clar, iar mecanismul de rambursare a prefinanțării costurilor testelor ESB nu era clar. De asemenea, existau întrebări suplimentare cu privire la condițiile care trebuiau să fie respectate de taxele parafiscale pentru a fi considerate drept fiind în conformitate cu normele în materie de ajutoare de stat, în special în ceea ce privește scutirea produselor importate de taxele parafiscale, în ceea ce privește chestiunea de a ști dacă produsele exportate beneficiau de măsura de ajutor finanțat prin taxe și dacă sarcinile influențau prețul produselor finale, având în vedere că acesta era determinat de schimbările ofertei și ale cererii pe piața liberă.
3. OBSERVAȚII FORMULATE DE BELGIA
(36)
Observațiile Belgiei cu privire la îndoielile exprimate de Comisie în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare au fost primite de Comisie la 27 februarie 2009. Acestea ar putea fi rezumate după cum urmează:
3.1. Calificarea finanțării testelor ESB drept ajutoare de stat
(37)
În primul rând, Belgia contestă calificarea de către Comisie a finanțării testelor ESB drept ajutor de stat, datorită caracterului obligatoriu al acestor teste. Într-adevăr, Belgia susține că obligația de a efectua testele ESB este impusă prin Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (16) în vederea protejării sănătății publice. În sprijinul acestei afirmații, aceasta citează două hotărâri (17) în care Curtea de Justiție a considerat că costurile controalelor efectuate pentru protecția sănătății publice nu pot fi considerate drept compensație pentru un serviciu și că aceste costuri trebuie suportate de autoritatea însăși. Belgia recunoaște că hotărârile în cauză privesc libera circulație a mărfurilor și nu ajutoarele de stat, dar consideră că raționamentul poate fi aplicat disciplinei ajutoarelor de stat.
(38)
Printre altele, Belgia afirmă că, având în vedere faptul că Regulamentul (CE) nr. 999/2001 nu prevede ca costurile controalelor să fie suportate de întreprinderi, un stat membru poate decide sistemul „normal” de finanțare a testelor ESB. Criteriul selectivității propriu ajutoarelor de stat trebuie evaluat, prin urmare, în accepția Belgiei, în raport cu acest sistem normal (18). Astfel, nu s-ar putea discuta despre ajutoare de stat decât în măsura în care anumite sectoare sau întreprinderi ar beneficia de un tratament preferențial în raport cu sistemul normal ales de Belgia. Conform Belgiei, Comisia pare să fie de părere că norma trebuie să o constituie faptul că agricultorii trebuie să suporte costurile, lucru ce nu reiese, totuși, din textele aplicabile. În cazul în care sistemele diferite de finanțare a testelor ESB ar putea determina denaturări ale concurenței, acest lucru ar trebui rezolvat, conform Belgiei, prin intermediul unei armonizări a legislației (19), dar nu constituie în niciun caz o problemă a ajutoarelor de stat. Belgia citează, de asemenea, hotărârea GEMO (20), dar consideră că aceasta nu modifică abordarea sa în ceea ce privește cauza în speță. În scrisoarea sa din 16 octombrie 2009, Belgia reiterează că nu este de acord cu calificarea drept ajutor de stat utilizată de Comisie în decizia sa de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Totuși, în spirit de cooperare, Belgia a adoptat logica Comisiei pentru a clarifica problemele menționate în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare.
3.2. Calificarea retribuției
(39)
Belgia estimează că retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată nu trebuie să fie considerată drept un ajutor de stat.
(40)
Aceasta susține că doar în măsura în care un avantaj este oferit în favoarea uneia sau mai multor întreprinderi poate fi vorba de un ajutor de stat. În cadrul unei retribuții, nu poate fi vorba, prin urmare, de un avantaj decât în măsura în care avantajul primit este superior sumei plătite. În cazul în care o parte din testele ESB este finanțată de autorități, avantajul final de care beneficiază agricultorul corespunde costului testului după deducerea retribuției plătite.
(41)
Belgia duce acest raționament și mai departe, susținând că, în caz de recuperare, acest lucru ar determina solicitarea unei plăți globale mai mari din partea agricultorului. Într-adevăr, în cazul în care costul total al testului trebuie să fie rambursat, aceasta ar determina ca, în cele din urmă, acest cost să fie adăugat valorii retribuției care a fost deja plătită.
(42)
Belgia subliniază că, în jurisprudența Curții, se consideră a fi ajutoare de stat doar în măsura în care veniturile rezultate din onorarii sunt utilizate în favoarea unui grup specific și nu avantajează în mod egal pe toți cei care au plătit un onorariu (21). În cazul în speță, retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată este impusă actorilor economici care sunt implicați în producția de carne de vită. Suma de 10,70 EUR utilizată pentru test nu constituie niciun avantaj economic pentru aceștia și nu poate fi, prin urmare, considerată drept ajutor de stat în sensul articolului 107 din TFUE.
(43)
În accepția Belgiei, Comisia a aplicat un raționament similar în decizia sa N 9/05 și N 10/05. Belgia indică că, în această decizie, retribuția de 10,70 EUR nu a fost calificată drept ajutor de stat (a se vedea considerentul 98 din decizie). Un raționament similar a fost aplicat în decizia N 21/02, în care o parte din costurile testelor ESB finanțate parțial prin onorariile sectorului nu au fost considerate drept ajutor de stat.
(44)
În scrisoarea lor din 16 octombrie 2009, autoritățile belgiene au indicat că retribuția era responsabilitatea agricultorului și privea o parte din costurile economice ale testelor ESB. Drept răspuns la întrebarea formulată de Comisie cu privire la stabilirea dacă suma retribuției corespundea costului economic real al prestațiilor efectuate de laboratoare, Belgia a afirmat că retribuția nu se aplica decât unei părți din costurile testelor ESB, astfel cum se menționează în decizia N 9/05 și N 10/05. Raționamentul aplicat de Comisie în aceeași decizie, în considerentele 61-66, care ajungea la concluzia unei echivalențe între costurile prestațiilor furnizate și suma retribuțiilor, se referea la alte prestații decât testele ESB. Belgia repetă că, în ceea ce privește testele ESB, decizia N 9/05 și N 10/05 stabilise că prestația sub formă de teste ESB constituia, într-adevăr, un ajutor de stat, dar că suma retribuției (și anume 10,70 EUR) nu constituia un ajutor și trebuia să fie retrasă din costul testelor.
3.3. Lipsa supracompensației și conformitatea prețurilor testelor cu prețurile pieței
(45)
Belgia face trimitere la punctul 132 al orientărilor comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol și forestier 2007-2013 (22) (denumite în continuare „orientările agricole 2007-2013”) unde este indicat că 40 de euro per test constituie „la momentul actual, prețul cel mai mic disponibil în Comunitate”. Începând cu iulie 2005, prețurile propuse de AFSLA sunt mai mici de 40 EUR. Acest lucru indică, susțin autoritățile belgiene, că prețurile practicate în Belgia sunt conforme cu prețurile pieței. În decizia sa N 9/05 și N 10/05, Comisia a recunoscut că laboratoarele erau selecționate prin intermediul unor proceduri deschise, transparente și nediscriminatorii și că nu poate fi considerat că furnizorii de servicii (și anume, laboratoarele) beneficiau de ajutoare de stat. Între timp, situația nu a cunoscut schimbări. Printre altele, autoritățile belgiene din domeniul concurenței efectuează, în momentul actual, o anchetă privind înțelegerile referitoare la preț între laboratoare în cadrul testelor ESB. În accepția autorităților belgiene, acest lucru indică în mod clar că acestea nu doresc în niciun caz să plătească un preț suplimentar laboratoarelor. În scrisoarea lor din 16 octombrie 2009, autoritățile belgiene au indicat că investigația privind o posibilă înțelegere referitoare la preț între laboratoare va continua și că această anchetă ar trebui să se încheie în cursul primului trimestru din 2010.
3.4. Prelevare la exporturi și la importuri
(46)
Autoritățile belgiene arată că retribuțiile și contribuțiile nu au fost aplicate niciodată importului sau exportului. Doar întreprinderile stabilite în Belgia trebuie să plătească o contribuție și doar bovinele sacrificate în Belgia și cu vârsta mai mare de 30 de luni fac obiectul plății unei retribuții în valoare de 10,70 EUR.
(47)
Belgia subliniază că aceste măsuri au fost deja examinate de către Comisie în cadrul deciziei N 9/05 și N 10/05, aceasta concluzionând că aceste contribuții nu aveau caracter discriminatoriu în ceea ce privește produsele importate sau exportate și nu erau contrare dispozițiilor tratatului.
3.5. Absența mecanismului prin care abatoarele compensează retribuția prin intermediul producătorilor sau al altor actori de pe piață
(48)
Autoritățile belgiene indică faptul că abatoarele repercutează costul retribuțiilor asupra clienților lor, la fel cum orice întreprindere normală repercutează cheltuielile suportate asupra clienților săi. Mecanismele normale ale pieții se ocupă, prin urmare, de această repercutare. Printre altele, faptul de a include costul retribuției ca poziție separată în facturile trimise producătorilor constituie o practică normală. În această privință, Belgia citează considerentele 93 și 95 din decizia N 9/05 și N 10/05 în care criteriile prevăzute la punctul 25 din orientările EST sunt considerate a fi îndeplinite.
3.6. Calificarea beneficiarilor drept întreprinderi mici și mijlocii (denumite în continuare „IMM-uri”)
(49)
Belgia indică faptul că toți agricultorii din Belgia sunt IMM-uri, pe baza condițiilor următoare: au mai puțin de 250 de angajați, cifra lor de afaceri anuală nu depășește 40 de milioane EUR sau totalul bilanțului anual nu depășește 27 de milioane EUR, iar întreprinderea nu este deținută în proporție de 25 % sau mai mult de o altă întreprindere sau de alte întreprinderi care nu sunt IMM-uri.
3.7. Observații privind compatibilitatea ajutoarelor în cursul a trei perioade identificate în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare (2001-2003; 2003-2007; după 2007)
(50)
Belgia nu a formulat observații speciale cu privire la perioada 1 ianuarie 2001-1 ianuarie 2003, având în vedere concluzia Comisiei privind o compatibilitate probabilă din considerentul 80 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Totuși, aceasta indică faptul că ajutoarele nu au depășit 100 % din costurile suportate și că este dispusă să furnizeze mai multe informații în această privință, după caz.
(51)
Cu toate acestea, Belgia insistă că aceste informații nu sunt furnizate decât în subsidiar, având în vedere punctul său de vedere inițial conform căruia trebuie considerat că nu poate fi vorba de ajutoare de stat în acest caz, deoarece este responsabilitatea Belgiei de a alege modul de finanțare a testelor ESB.
(52)
În cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 ianuarie 2007, Belgia indică faptul că nu a fost plătit niciun ajutor care să depășească 100 % din costul testului. Belgia face trimitere la decizia N 9/05 și N 10/05 care examinase deja această chestiune.
(53)
În ceea ce privește perioada începând cu 1 ianuarie 2007, Belgia nu a furnizat niciodată un ajutor care să depășească 40 EUR, având în vedere că costul acestor teste era mai mic de 40 EUR.
(54)
În anexa la observațiile sale, Belgia transmite o cronologie detaliată a măsurilor adoptate în cadrul finanțării testelor ESB. Având în vedere că aceste informații sunt incluse în mare măsură în partea descriptivă a prezentei decizii, cronologia nu este inclusă in extenso în această secțiune. Anumite elemente vor fi, totuși, incluse în cele ce urmează.
(55)
Cronologia finanțării testelor ESB se prezintă în felul următor:
-
de la 1 ianuarie 2001 până la 31 decembrie 2001: finanțare integrală a testelor de către trezoreria statului;
-
de la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004: prefinanțare a testelor de către BIRB. Suma totală a prefinanțării din partea BIRB se ridică la 67 156 527,65 EUR;
-
de la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004: prefinanțare din partea AFSLA;
-
de la 1 decembrie 2004 până la 31 decembrie 2005: retribuție în valoare de 10,70 EUR pe bovină testată în virtutea decretului regal din 15 octombrie 2004, suplimentată de o finanțare din partea AFSLA în ceea ce privește rezervele sale și avansul rambursabil pus la dispoziție de către trezoreria statului;
-
începând cu 1 ianuarie 2006: finanțare printr-o retribuție în valoare de 10,70 EUR pe cap de bovină testată și prin contribuții impuse unui nr. de 7 sectoare diferite (23). Aceste contribuții contribuie, de asemenea, la rambursarea cheltuielilor testelor ESB care au fost prefinanțate începând cu ianuarie 2002. Retribuția a fost indexată în continuare la 11,07 EUR începând cu 1 ianuarie 2008.
(56)
Prețurile testelor ESB sunt următoarele:
(în EUR)
Perioada
Costul total al testelor (24)
Valoarea retribuției
1.1.2001-31.1.2001
111,81
/
1.2.2001-31.3.2001
89,50
/
1.4.2001-31.12.2001
64,71
/
1.1.2002-15.3.2002
64,74
/
16.3.2002-31.12.2003
63,45
/
1.1.2004-15.1.2004
63,42
/
16.1.2004-30.6.2004
53,88
/
1.7.2004-30.11.2004
43,44
/
1.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
1.1.2005-30.6.2005
43,47
10,70
1.7.2005-31.12.2005
38,62
10,70
1.1.2006-30.9.2006
40,35
10,70
1.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
1.1.2007-31.12.2007
39,35
10,70
1.1.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Răspunsurile oferite cu privire la întrebările suplimentare formulate de Comisie
(57)
În scrisoarea sa din 16 octombrie 2009, Belgia a oferit mai multe precizări drept răspuns la întrebările formulate de Comisie, la 24 iulie 2009, în urma observațiilor prezentate de Belgia. În primul rând, Belgia și-a reiterat poziția conform căreia un stat membru nu este obligat să împovăreze actorii economici cu costul testelor ESB. În ceea ce privește costurile privind protecția sănătății publice, costurile controalelor impuse de autoritățile publice nu pot fi considerate drept contrapartida unui serviciu și să fie impuse actorilor economici. Totuși, în scopul cooperării, aceasta alege să răspundă întrebărilor Comisiei, adoptând logica exprimată în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare.
(58)
În ceea ce privește partea de finanțare comunitară, Belgia a confirmat că aceasta a fost inclusă în cifrele comunicate anterior.
(59)
În continuare, Belgia a indicat că, în ceea ce privește finanțarea în cursul perioadei 30 iunie 2004-31 decembrie 2005, aceasta fusese efectuată de AFSLA pe baza surselor de finanțare proprii pe care le preluase de la entități anterioare din care aceasta provenea. Nu existau taxe parafiscale în această perioadă.
(60)
Comisia formulase întrebări în legătură cu raportul dintre suma de 15 237 646 EUR și cea de 67 156 527,65 EUR menționate în observațiile Belgiei (a se vedea considerentul 55). Belgia a răspuns că suma de 15 237 646 EUR făcea parte integrantă din suma de 67 156 527,65 EUR. Printre altele, autoritățile belgiene au indicat că doresc să efectueze calcule pentru a verifica exactitatea sumei menționate.
(61)
În ceea ce privește retribuțiile, Belgia a indicat că acestea reveneau agricultorului și nu puteau constitui un ajutor de stat. Belgia face trimitere în acest sens la decizia N 9/05 și N 10/05, în care s-a indicat că doar 33,38 EUR din cei 44,08 EUR din prețul total constituiau un ajutor de stat. Cei 10,70 EUR nu constituiau ajutoare și au fost scoși, prin urmare, din prețul testului în timpul evaluării conformității cu intensitatea maximă de 40 EUR pe test.
(62)
Pentru orice eventualitate, Belgia a indicat că singura diferență față de sistemul aprobat de Comisie în decizia N 9/05 și N 10/05 o constituia indexarea valorii retribuției, care a trecut de la 10,70 EUR la 11,07 EUR.
(63)
În scrisoarea sa din 1 decembrie 2009, Belgia a adus corecturi cifrelor furnizate anterior privind numărul de teste efectuate. Ea a indicat că aceste cifre le înlocuiau pe cele care fuseseră furnizate în scrisorile precedente și posterioare deciziei de deschidere a procedurii oficiale de investigare.
(64)
Aceste schimbări se bazează pe faptul că numărul de probe luate în considerare inițial era greșit. Într-adevăr, primele calcule s-au bazat pe un număr teoretic de 3 probe pe oră, în timp ce în realitate, 12 probe pe oră fuseseră prelevate pe teren. Această creștere a numărului de teste pe oră a determinat scăderea costului pentru fiecare prelevare de probă și a avut un impact, de asemenea, asupra nivelului costului total pe test, datorită faptului că costul acestor teste este compus în parte dintre-un cost pe oră, care a fost redus datorită unui număr mai mare de prelevări de probe pe oră. În plus, numărul total de animale sacrificate în cursul anilor 2003 și 2004 a fost redus în raport cu cifrele prezentate anterior. Cifrele menționate în scrisoarea Belgiei din 1 decembrie 2009 sunt cifrele pentru bovinele sacrificate pentru consum uman, raportate Comisiei pentru anii 2003 și 2004.
(în EUR)
2003
Cost de laborator
Tarif pe oră: medic veterinar
Costul prelevării probei
Costul kitului de testare
Costul total
Intervenție
40 EUR/test
ianuarie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
februarie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
martie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
aprilie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
mai
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
iunie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
iulie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
august
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
septembrie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
octombrie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
noiembrie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
decembrie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(în EUR)
2004
Cost de laborator
Tarif pe oră: medic veterinar
Costul prelevării probei
Costul kitului de testare
Costul total
Intervenție
40 EUR/test
1-15 ianuarie
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 ianuarie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
februarie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
martie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
aprilie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
mai
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
iunie
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
iulie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
august
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
septembrie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
octombrie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
noiembrie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
decembrie
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Pe baza tabelului din considerentul 64, Belgia conchide că costul total pentru testele ESB este mai mic de 40 EUR începând cu 1 iulie 2004.
(66)
Pe această bază, autoritățile belgiene au furnizat, de asemenea, o rectificare a tabelului furnizat înainte de deschiderea procedurii oficiale de investigare și inclus în considerentul 25 din decizia de deschidere. Ultimele cifre furnizate reprezintă cifre reale și nu estimări ca cele anterioare. Din aceste informații reiese că suma totală prefinanțată s-ar ridica la 6 619 810,74 EUR și nu la 15 237 789,90 EUR, cum se estimase anterior.
Perioada
Prețul testului (în EUR)
Numărul de teste
Total (în EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Ajutoare de stat indirecte
40,00
373 550
14 942 015,90
Costul testului 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Total
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Ajutoare de stat indirecte
40,00
160 551
6 422 043,10
Taxa
22,02
160 551
860 286,19
Total
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Buget total prefinanțat peste pragul maxim de 40 EUR
6 619 810,74
(67)
De asemenea, Belgia indică faptul că, în cazul în care ancheta autorităților belgiene din domeniul concurenței ar arăta că prețurile pentru testele ESB efectuate de laboratoare au fost majorate datorită unei eventuale înțelegeri ilegale între laboratoare, aceasta s-ar angaja să recupereze surplusul de preț plătit, inițiind proceduri judiciare în fața instanțelor de judecată competente, după caz.
(68)
În scrisoarea lor din 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au reiterat că retribuția în valoare de 10,70 EUR privea doar plata testului ESB de către beneficiarul care beneficia de acesta, în mod real, la momentul respectiv și nu era destinată rambursării prefinanțării testelor ESB anterioare.
(69)
În aceeași scrisoare din 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au indicat că suma totală prefinanțată de BIRB era de 67 156 527,65 EUR. AFSLA a rambursat în parte această sumă în modul următor:
Rambursare de către AFSLA
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nicio rambursare (o prelungire a fost solicitată și obținută prin plata unor dobânzi)
2008
194 901 EUR (dobânzi asupra rambursării reportate)
Începând cu 2008
Nicio rambursare către BIRB - lege-program din 22/12/2008
Rambursare restantă
58 202 323 EUR
(70)
Belgia a indicat că guvernul a decis să suspende rambursarea prefinanțării către BIRB și că, prin urmare, sumele recuperate vor fi incluse în soldul pozitiv al AFSLA. Acest sold trebuie considerat drept rambursare a testelor ESB.
(71)
În ceea ce privește achitarea de către producător a costului testelor ESB, Belgia a reiterat că nu exista un sistem specific care să oblige abatoarele să factureze suma retribuției pentru testul ESB producătorului, dar că această procedură se desfășura în mod spontan. Belgia a furnizat câteva exemple de facturi din care reiese în mod clar că facturarea sumei retribuției apare ca poziție separată în facturi. Este vorba de borderoul de achiziție al abatorului către producător, în care suma retribuției este dedusă din suma totală de plată a abatorului către producător pentru cumpărarea animalului. În accepția Belgiei, este vorba, în acest caz, de o dovadă că producătorul este debitorul final pentru plata testului ESB către AFSLA.
(72)
În ultima lor scrisoare din 25 mai 2011, autoritățile belgiene au indicat că valorile ajutorului ar putea să facă obiectul unei aplicări cumulative a ajutorului de minimis, astfel cum se prevede în Regulamentul (CE) nr. 1860/2004 al Comisiei din 6 octombrie 2004 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE în cazul ajutorului de minimis în sectorul agricol și în sectorul pescuitului (25), și a sumei de 40 EUR de ajutor compatibil per test, pentru perioada de aplicare a regulamentului.
4. OBSERVAȚII FORMULATE DE PĂRȚI TERȚE
(73)
În cadrul prezentei proceduri, Comisia nu a primit nicio observație din partea părților terțe interesate.
5. EVALUARE
5.1. Evaluarea existenței unui ajutor
(74)
În primul rând, în observațiile sale privind decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, Belgia a estimat că, datorită caracterului lor obligatoriu, costurile testelor ESB erau finanțate de statele membre și că nicio reglementare comunitară nu solicita ca întreprinderile să suporte costul controalelor. Orientările agricole 2007-2013 și practica Comisiei indică, totuși, în mod clar că diferitele niveluri ale costului testelor pot cauza denaturări ale concurenței și că majoritatea statelor membre acordă ajutoare pentru a acoperi costul acestor teste, de unde și necesitatea de a reglementa intensitatea lor în scopul limitării denaturării concurenței cauzate de aceste ajutoare. În special, orientările EST menționează în mod clar că ajutoarele acordate de către state prezintă riscuri de denaturare a concurenței. La punctul 24 din orientările EST, de exemplu, se menționează că „începând cu 1 ianuarie 2003, în ceea ce privește examinările ESB obligatorii ale bovinelor sacrificate pentru consumul uman, ajutoarele publice directe și indirecte totale, inclusiv plățile comunitare, nu pot depăși 40 EUR pentru un test. Obligația examinării poate fi reglementată de legislația comunitară sau națională.” Aceste orientări au fost prezentate statelor membre care au fost invitate să ia măsuri utile în vederea aducerii regimurilor lor în conformitate cu aceste orientări. De asemenea, în ceea ce privește orientările agricole 2007-2013, calificarea drept ajutor de stat privind testele ESB este inclusă la punctul 132 litera (f) și următoarele. Printre altele, este important de subliniat că decizia N 9/05 și N 10/05, în care o parte din finanțarea testelor ESB era calificată drept ajutor, nu a făcut obiectul unui recurs efectuat de autoritățile belgiene, ceea ce înseamnă, în mod implicit, că autoritățile belgiene au acceptat această calificare a ajutoarelor drept ajutoare de stat pentru finanțarea testelor ESB.
(75)
Din aceste elemente putem deduce că punerea sub semnul întrebării de către Belgia a calificării drept ajutor de stat al ajutorului pentru finanțarea testelor ESB, datorită caracterului obligatoriu al acestor teste, este nefondată, având în vedere textele aplicabile și aplicate de mulți ani.
(76)
Prin urmare, Comisia examinează măsurile în cauză în temeiul articolului 107 din TFUE. În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, cu excepția derogărilor prevăzute de tratat, sunt incompatibile cu piața internă, în măsura în care afectează schimburile comerciale dintre statele membre, ajutoarele acordate de statele membre sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau sectoare de producție.
(77)
Pentru ca o măsură să se încadreze la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, trebuie îndeplinite cumulativ următoarele patru condiții: 1. măsura trebuie să fie finanțată de stat sau prin intermediul resurselor de stat și să fie în responsabilitatea statului; 2. aceasta trebuie să se adreseze în mod selectiv anumitor întreprinderi sau sectoare de producție; 3. aceasta trebuie să reprezinte un avantaj economic pentru întreprinderile beneficiare; 4. aceasta trebuie să afecteze schimburile din cadrul Uniunii și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența.
(78)
În considerentele care urmează, aceste patru criterii vor fi aplicate măsurilor care pot constitui ajutoare de stat.
(79)
Astfel cum se indică în considerentul 55, mai multe sisteme de finanțare au fost utilizate pentru finanțarea costurilor testelor ESB. În cadrul examinării criteriului privind prezența unor resurse de stat, prezenta decizie face o distincție între diferitele moduri de finanțare a testelor ESB.
5.1.1. Prezența resurselor de stat
5.1.1.1. De la 1 ianuarie 2001 până la 31 decembrie 2001
(80)
În cursul perioadei 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2001, costul testelor ESB a fost finanțat în mod integral de trezoreria statului. În acest caz, este evident faptul că este vorba de o finanțarea prin intermediul resurselor de stat.
5.1.1.2. De la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004
(81)
În cursul perioadei următoare, și anume, de la 1 ianuarie 2002 până la 30 iunie 2004, testele au fost prefinanțate de către BIRB, în așteptarea unei soluții structurale pentru finanțarea testelor. BIRB este o instituție publică federală care are personalitate juridică, rezultată din transformarea fostului Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture (OBEA) și a Diviziei pentru Agricultură a fostului Office Central des Contingents et Licences (OCCL). Este vorba de un organism parastatal de categorie B, plasat sub tutela Ministrului Agriculturii și al Întreprinderilor Mici și Mijlocii. BIRB este o agenție de plată autorizată în cadrul politicii agricole comune și finanțată de FEOGA (26). Printre altele, aceasta poate fi însărcinată cu misiuni care decurg din politica agricolă a guvernului federal sau a guvernelor regionale. În vederea echilibrării bugetului său administrativ, BIRB dispune de o alocare guvernamentală înscrisă în bugetul puterii sale de tutelă la nivel federal (Service public fédéral Économie) și a anumitor venituri proprii (provenite din anumite retribuții și investiții limitate). Având în vedere cele de mai sus, finanțarea prin intermediul BIRB constituie o finanțare care provine din resurse de stat.
5.1.1.3. De la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004
(82)
De la 1 iulie 2004 până la 30 noiembrie 2004, testele au fost prefinanțate de AFSLA. Legislația în vigoare la momentul respectiv (și anume, în special legea din 4 februarie 2000 privind crearea AFSLA (27) indica faptul că AFSLA era finanțată, în principal, din venituri diverse provenite din taxe, onorarii și retribuții, amenzi administrative, venituri ocazionale, donații și legații etc. (28). AFSLA este o instituție publică care are personalitate juridică, clasată în categoria A prevăzută de legea din 16 martie 1954 privind controlul anumitor organisme de interes public (29). Prin urmare, din aceste considerații rezultă că finanțările acordate de AFSLA constituie resurse de stat și că alocarea acestora este decisă de autoritatea publică, AFSLA făcând obiectul autorității ierarhice a ministrului competent pentru sănătatea publică.
5.1.1.4. De la 1 decembrie 2004 până la 31 decembrie 2005
(83)
În ceea ce privește perioada 1 decembrie 2004 (data intrării în vigoare a decretului regal din 15 octombrie 2004) până la 31 decembrie 2005 (data intrării în vigoare a decretelor regale din 10 noiembrie 2005), testele ESB au fost finanțate printr-o retribuție de 10,70 EUR pe bovină testată, pe lângă o finanțare din partea AFSLA în ceea ce privește rezervele sale și avansul rambursabil pus la dispoziție de către trezoreria statului.
(84)
Finanțarea parțială efectuată de AFSLA și care provenea din fondurile sale proprii constituie o resursă de stat (a se vedea considerentul 82).
(85)
În ceea ce privește determinarea dacă retribuțiile constituie resurse de stat, poate fi vorba de resurse de stat în cazul în care se dovedește că retribuțiile nu acoperă totalitatea costurilor reale ale prestațiilor pe care se presupune că le remunerează. Într-adevăr, dacă nu există o corelație între costul serviciului prestat și retribuție, surplusul constituie o resursă de stat de care poate dispune organismul de stat căruia îi este achitată retribuția. Din acest motiv este oportun să se verifice dacă retribuțiile plătite AFSLA pentru testele ESB reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA care au fost furnizate în mod real întreprinderilor și dacă acestea au fost bazate sau nu pe prețul pieței (a se vedea considerentul 54 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare). Acest aspect este abordat mai jos, atunci când se va examina conceptul de avantaj.
5.1.1.5. De la 1 ianuarie 2006
(86)
În ceea ce privește perioada după intrarea în vigoare a decretelor regale din 10 noiembrie 2005, și anume perioada începând cu 1 ianuarie 2006, este oportun să se examineze dacă retribuțiile și contribuțiile care au fost stabilite prin aceste decrete constituie resurse de stat. Acest aspect a fost deja examinat în cadrul deciziei N 9/05 și N 10/05. În considerentul 44 se indică, în mod general, faptul că contribuțiile constituiau resurse de stat și că retribuțiile puteau constitui resurse de stat dacă se arăta că aceste retribuții nu acopereau totalitatea costurilor reale ale prestațiilor pe care se presupune că le remunerează. În cazul testelor ESB, acestea erau finanțate în parte prin retribuții și în parte prin contribuții. Decizia N 9/05 și N 10/05 concluzionase că finanțarea unei părți din costurile testelor ESB prin intermediul retribuțiilor nu constituia un ajutor de stat și că finanțarea prin contribuții reprezenta un ajutor de stat compatibil. Astfel cum se indică în considerentul 34 din decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare, ajutoarele aprobate prin decizia Comisiei nu fac obiectul prezentei decizii și, prin urmare, nu vor fi reexaminate în acest context.
(87)
Totuși, având în vedere informațiile furnizate de Belgia în urma deschiderii procedurii oficiale de investigare, s-a dovedit că o parte din veniturile din contribuții a fost utilizată în 2005 și 2006 pentru a rambursa prefinanțarea testelor ESB care depășea 40 EUR în cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 decembrie 2004. Totuși, acest lucru nu a fost menționat în decizia N 9/05 și N 10/05. O parte din contribuții a fost utilizată, în consecință, pentru finanțarea testelor ESB efectuate în cursul perioadei 1 ianuarie 2003-1 decembrie 2004, în scopul de a recupera în mod neindividual de la agricultori costurile prefinanțate ale testelor ESB obligatorii care depășeau suma maximă de 40 EUR.
(88)
Alocarea unei părți din veniturile acestor contribuții pentru rambursarea prefinanțării testelor nu modifică în niciun fel calificarea drept resurse de stat efectuată în decizia N 9/05 și N 10/05.
5.1.2. Avantaj selectiv pentru o întreprindere
(89)
În cadrul examinării existenței unui avantaj, este oportun să se distingă între măsurile finanțate prin resurse de stat, inclusiv contribuții, și măsurile finanțate prin retribuții.
(90)
În ceea ce privește măsurile finanțate prin resurse de stat, inclusiv contribuțiile, Comisia a fost întotdeauna de părere (30) că, în cazul în care statul finanțează costurile controalelor obligatorii referitoare la producția sau comercializarea produselor, acest lucru trebuie să fie considerat drept un avantaj selectiv pentru întreprinderi (31). Într-adevăr, statul a redus cheltuielile care sunt incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi. Din cele menționate anterior, se poate deduce că agricultorii, abatoarele și celelalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile în cursul perioadei în cauză, desfășoară o activitate economică și au beneficiat de ajutoare de stat prin finanțarea testelor ESB de către stat, începând cu 1 ianuarie 2001.
(91)
Argumentele prezentate de Belgia (a se vedea considerentul 37 și următoarele), conform cărora finanțarea testelor ESB este impusă în vederea protejării sănătății publice și este responsabilitatea statului membru de a decide sistemul normal de finanțare a testelor ESB nu pot fi acceptate din motivele menționate în considerentul 74. În contextul mai specific al evaluării selectivității, Belgia a argumentat că nu poate fi vorba despre selectivitate decât în măsura în care anumite sectoare sau întreprinderi ar beneficia de un tratament favorabil în raport cu sistemul normal. Faptul că există diferențe între diferite state membre privind finanțarea testelor ESB și că acest lucru ar putea să determine denaturări ale concurenței nu constituie, în accepția Belgiei, o problemă de ajutor de stat, ci de armonizare a legislațiilor.
(92)
Argumentul nu poate fi însă acceptat. Astfel cum a fost indicat în decizia N 9/05 și N 10/05, criteriul selectivității este respectat atunci când avantajul este rezervat câtorva întreprinderi sau unui sector de activitate. În cauza în speță, pe plan național, finanțarea testelor ESB de către stat nu este benefică decât pentru un sector determinat, cel de creștere a animalelor care fac obiectul unor teste ESB. Pe plan comunitar, finanțarea testelor ESB în favoarea întreprinderilor belgiene de către stat sau prin intermediul unor resurse de stat conferă acestor întreprinderi un avantaj în fața concurentelor lor străine, a căror finanțare a testelor ESB obligatorii nu este preluată de stat sau de resursele de stat. În preambulul la orientările EST (punctele 8 și 9), fusese indicat în mod clar că armonizarea în curs care impunea sectorului să suporte costurile se desfășura în ritm lent, iar Comisia decisese, prin urmare, să clarifice și să-și modifice politica sa în materie de ajutoare de stat în ceea ce privește costurile generate de testele ESB. Punctul 24 din orientările EST indică faptul că obligația examinării poate fi bazată pe legislația comunitară sau națională. Acest punct indică în mod clar că nu există armonizare la nivel comunitar în ceea ce privește obligația de a efectua teste, ceea ce implică faptul că poate fi acordat un ajutor selectiv care să avantajeze întreprinderile dintr-un anumit stat membru. În concluzie, măsurile finanțate prin intermediul resurselor de stat, inclusiv contribuțiile, acordă un avantaj selectiv agricultorilor, abatoarelor și celorlalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile, deoarece acestea reduc costurile pentru acești beneficiari. Aceste avantaje nu sunt acordate prin intermediul unor plăți directe, ci prin preluarea costurilor testelor ESB de către autoritățile publice, care achită direct laboratoarelor costul testelor efectuate, la cererea abatoarelor și facturează costurile către AFSLA.
(93)
În ceea ce privește măsurile de sprijin finanțate prin retribuții, este oportun să se verifice dacă este acordat vreun beneficiu prin intermediul acestor retribuții. Astfel cum se indică în decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare (în considerentele 61 și 62), este vorba de un avantaj doar în cazul în care aceste retribuții sunt inferioare costurilor reale ale serviciilor furnizate operatorilor economici în mod efectiv de către AFSLA. Este adecvat, de asemenea, să se verifice dacă onorariile reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA furnizate în mod efectiv întreprinderilor. Mai concret, trebuie stabilit dacă a fost acordat un avantaj abatoarelor și producătorilor care au plătit retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată în cursul perioadei 1 decembrie 2004-31 decembrie 2005 și dacă acestea au beneficiat în mod efectiv de prestațiile furnizate de AFSLA.
(94)
Autoritățile belgiene au indicat în răspunsul lor la decizia de deschidere a unei proceduri oficiale de investigare că retribuția de 10,70 EUR pe bovină testată era singura sursă de finanțare a AFSLA pentru a suporta costurile testelor ESB, cu excepția rezervelor AFSLA și a avansurilor rambursabile ale trezoreriei statului. Plata retribuției este efectuată de abatoare. Autoritățile belgiene au menționat că nu exista nicio obligație legală pentru abatoare de a factura suma retribuției clienților acestora, dar că practica abatoarelor constă în facturarea costului retribuției în mod separat producătorilor. Acest lucru a fost dovedit de către Belgia prin intermediul facturilor prezentate drept exemplu, din care reieșea în mod clar că abatoarele facturează suma retribuției în mod separat producătorilor. Belgia estimează că nu este adecvat să se reglementeze în mod formal modul în care abatoarele facturează producătorilor sau altor potențiali beneficiari ai serviciilor retribuția pe care o plătesc, având în vedere că acest cost este facturat producătorilor în mod asemănător altor costuri care intervin în momentul abatorizării și care sunt facturate producătorilor.
(95)
În consecință, din cele menționate anterior, putem deduce că îndoiala formulată în momentul deschiderii procedurii oficiale de investigare, în considerentul 44, care indica faptul că taxa pentru abatoare era mult prea mare în comparație cu alți beneficiari ai serviciului, a fost eliminată prin informațiile furnizate de Belgia cu privire la facturarea sumei acestei retribuții producătorilor.
(96)
În ceea ce privește prețul testelor ESB, dacă acesta este sau nu prețul pieței, Belgia a semnalat, în primul rând, Comisiei că, începând cu iulie 2005, prețurile propuse de AFSLA sunt mai mici de 40 EUR, în timp ce orientările agricole 2007-2013 indică faptul că 40 EUR era prețul cel mai mic disponibil în Comunitate la momentul acela. Acest lucru indică faptul că prețurile sunt în conformitate cu prețurile practicate în alte țări din Europa în cursul perioadei în cauză. În al doilea rând, Belgia a răspuns deciziei de deschidere a procedurii oficiale de investigare, afirmând că situația era identică cu situația examinată în decizia N 9/05 și N 10/05, care concludea că desemnarea prestatorilor era efectuată în conformitate cu proceduri deschise și nediscriminatorii (a se vedea considerentul 82 din decizia N 9/05 și N 10/05). În al treilea rând, Comisia ia notă de angajamentul furnizat de Belgia de a lua toate măsurile juridice disponibile pentru a recupera sumele plătite în exces pentru prețul testelor, în cazul în care anchetele autorităților belgiene din domeniul concurenței ar ajunge la concluzia că există o înțelegere ilegală între laboratoare, ceea ce ar avea drept efect creșterea prețului testelor. Pe baza acestor considerații, Comisia a conchis că retribuțiile nu pot fi considerate ca fiind resurse de stat, având în vedere că retribuțiile plătite AFSLA pentru testele ESB reprezintă plăți pentru serviciile AFSLA furnizate în mod efectiv întreprinderilor și au fost bazate pe prețul pieței.
(97)
Se poate conchide că, în conformitate cu decizia N 9/05 și N 10/05, niciun avantaj nu a fost acordat abatoarelor, nici producătorilor de către retribuție, datorită faptului că retribuția acoperă o plată pentru un serviciu de care a beneficiat debitorul retribuției și că prețul testului este bazat pe prețul pieței. Această concluzie permite, de asemenea, să se determine absența finanțării prin intermediul resurselor de stat, având în vedere că prețul testului este în conformitate cu prețul pieței.
5.1.3. Denaturarea concurenței și efectele asupra schimburilor comerciale în cadrul Uniunii
(98)
În ceea ce privește celelalte condiții care reglementează aplicarea articolului 107 alineatul (1) din TFUE, măsura poate exercita un efect asupra poziției Belgiei în acest sector (32). Întrucât întreprinderile belgiene operează pe o piață internațională puternic concurențială, măsura denaturează sau riscă să denatureze concurența (33) și afectează schimburile comerciale dintre statele membre.
5.1.4. Concluzii privind caracterul de „ajutor” în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE
(99)
Comisia consideră, în lumina celor de mai sus, că finanțarea testelor ESB prin intermediul contribuțiilor și a altor resurse de stat, astfel cum se indică mai sus, reprezintă un avantaj finanțat prin resurse de stat. Acest avantaj denaturează sau riscă să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi și producții, având în vedere că poate afecta comerțul între statele membre. Avantajul este acordat agricultorilor, abatoarelor și celorlalte entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile. În consecință, Comisia concluzionează că măsurile în cauză intră sub incidența articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În schimb, partea de teste ESB care sunt finanțate prin retribuții nu constituie ajutoare, având în vedere că debitorii retribuției beneficiază de prestații furnizate la prețul pieței.
5.2. Ilegalitatea ajutorului
(100)
Începând cu 1 ianuarie 2001, autoritățile belgiene nu au notificat Comisia în sensul articolului 108 alineatul (3) din TFUE cu privire la măsurile de ajutoare concretizate prin finanțarea testelor ESB. Ajutoarele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1/2004 sunt scutite de obligația de notificare, cu condiția ca acestea să respecte cerințele prevăzute în regulamentul respectiv. Prin urmare, acestea sunt ilegale în cazul nerespectării acestor condiții.
5.3. Finanțarea ajutoarelor
(101)
În ceea ce privește ajutoarele de stat finanțate parțial printr-o taxă parafiscală, și anume contribuția, acțiunile finanțate de ajutoare, precum și finanțarea ajutoarelor însele, trebuie să facă obiectul unei examinări a Comisiei. Într-adevăr, incompatibilitatea eventuală a finanțării unui ajutor de stat cu piața internă ar determina incompatibilitatea ajutorului însuși, chiar în cazul în care acordarea ajutorului ar fi respectat normele de concurență aplicabile.
(102)
În conformitate cu o jurisprudență constantă, taxele nu intră în domeniul de aplicare al dispozițiilor TFUE privind ajutoarele de stat, cu excepția cazului în care acestea constituie modul de finanțare al unei măsuri de ajutor, astfel încât acestea să facă parte integrantă din această măsură (34). Pentru ca o taxă să poată fi considerată parte integrantă dintr-o măsură de ajutor, trebuie să existe o legătură de alocare obligatorie între taxă și ajutor în temeiul reglementării naționale relevante, în sensul că venitul din taxă este inevitabil alocat finanțării ajutorului (35). În cazul în care există o astfel de legătură, venitul din taxă influențează în mod direct importanța ajutorului (36) și, prin urmare, aprecierea compatibilității acestui ajutor cu piața internă (37).
(103)
Prin urmare, este oportun să se examineze dacă contribuția prelevată începând cu 1 iulie 2004 răspunde criteriilor enunțate în considerentul 102 și să se țină cont de instrumentele juridice aplicabile în cursul diferitelor perioade. Ajutorul finanțat a făcut obiectul unei scutiri, dar această scutire nu acoperă sistemul de finanțare al ajutorului, prin urmare, trebuie verificată legalitatea sistemului de finanțare în cursul întregii perioade în cauză.
5.3.1. De la 1 iulie 2004 până la 31 decembrie 2005
(104)
În cursul acestei perioade, ajutoarele sunt prefinanțate de AFSLA și prin retribuții în temeiul decretului regal din 15 octombrie 2004 (acestea din urmă nu fac, totuși, parte din prezenta secțiune, având în vedere că nu este vorba de ajutoare - a se vedea considerentul 97). Este oportun să se verifice dacă sistemul de finanțare face parte integrantă din măsura de ajutor. Din legislația în vigoare nu reiese că ar exista o legătură de alocare obligatorie între modul de finanțare al AFSLA și finanțarea testelor ESB și nici că venitul din taxe ar fi alocat inevitabil finanțării ajutorului. Într-adevăr, legea din 4 februarie 2000 privind crearea AFSLA prevede diferite surse de finanțare ale AFSLA (a se vedea considerentul 82). În plus, nu se poate conchide că venitul din taxe influențează în mod direct importanța ajutorului, având în vedere că testele sunt finanțate atât prin retribuții, cât și de AFSLA, în ceea ce privește surplusul. Suma ajutoarelor plătite de AFSLA variază, prin urmare, în funcție de prețul testelor și nu în funcție de contribuțiile plătite AFSLA. În concluzie, nu există nicio legătură de alocare obligatorie între veniturile din contribuții și rambursarea prefinanțării.
5.3.2. De la 1 ianuarie 2006
(105)
Începând cu această dată, contribuțiile sunt reglementate prin decretul regal privind contribuțiile pentru finanțarea AFSLA. Decizia N 9/05 și N 10/05 a examinat sistemul de finanțare prin intermediul contribuțiilor și a ajuns la concluzia că metoda de finanțare a unei părți din cheltuielile legate de testele ESB nu efectua nicio discriminare între produsele importate sau exportate și nu era contrară dispozițiilor Tratatului (38). Astfel cum se indică în considerentul 31, prezenta decizie nu se referă la măsurile aprobate anterior. Totuși, având în vedere că Belgia a indicat că o parte din contribuții erau utilizate, începând cu 1 ianuarie 2006, pentru rambursarea prefinanțării testelor ESB anterioare, Comisia este îndreptățită să examineze sistemul de finanțare în măsura în care contribuțiile finanțează rambursarea prefinanțării testelor ESB.
(106)
Belgia a indicat că sistemul de finanțare era neschimbat, cu excepția indexării retribuției. Singurul element care a fost modificat este utilizarea veniturilor provenite din contribuții pentru a opera rambursarea prefinanțării costurilor ESB în 2006.
(107)
În ceea ce privește stabilirea dacă finanțarea este parte integrantă din măsura de ajutor, răspunsul este negativ. Faptul că după 2006, contribuțiile au fost destinate prefinanțării testelor nu a influențat suma ajutorului acordat. În plus, autoritățile belgiene au indicat că sistemul de recuperare era un sistem de recuperare solidară, în cadrul căruia fiecare operator plătește o cotizație către AFSLA și o parte din această contribuție este destinată recuperării costurilor din trecut legate de prefinanțarea testelor ESB. Toți operatorii activi care au deținut bovine în cursul perioadei considerate contribuie în mod egal la acest sistem, dar ei nu sunt singurii contribuitori. În consecință, Comisia concluzionează că finanțarea ajutorului nu este parte integrantă a măsurii de ajutor în cauză.
5.4. Evaluarea compatibilității măsurilor de ajutor
(108)
Atunci când ajutorul constituie ajutor de stat și se încadrează la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, este necesar să se verifice dacă acesta poate fi considerat compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatele (2) și (3) din TFUE.
(109)
Având în vedere măsura în cauză, doar articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE care prevede că pot fi considerate ca fiind compatibile cu piața internă ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun, ar putea fi aplicabil.
(110)
În temeiul punctului 23 alineatul (3) din Orientările comunitare privind ajutoarele de stat în sectorul agricol (39) pentru perioada 2000-2006 (denumite în continuare „orientările agricole 2000-2006”) și al Comunicării Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutoarelor de stat ilegale (40), orice ajutor ilegal în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (41) trebuie evaluat în conformitate cu normele și orientările în vigoare la momentul acordării ajutorului. Comisia a adoptat, în 2002, Orientările EST. Aceste orientări au fost aplicabile între 1 ianuarie 2003 și 31 decembrie 2006 (42). La punctul 44 din orientările EST, se prevede că, în afară de cazurile referitoare, în special, la testele ESB, ajutoarele ilegale în sensul articolului 1 litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 vor fi evaluate în conformitate cu normele și orientările aplicabile la momentul acordării ajutoarelor. Având în vedere că ajutoarele au fost acordate între 1 ianuarie 2001 și 31 decembrie 2005, orientările reprezintă cadrul relevant pentru evaluarea acestor ajutoare.
(111)
În conformitate cu punctul 194 litera (c) din orientările agricole 2007-2013, Comisia nu va mai aplica, începând cu data de 1 ianuarie 2007, orientările EST, cu excepția cazului ajutoarelor ilegale prevăzute la punctele 43 și următoarele din orientările EST.
(112)
În funcție de aplicabilitatea diferitelor dispoziții legale, se pot distinge două perioade.
5.4.1. Perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 31 decembrie 2002: aplicabilitatea punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 la care se face trimitere la punctul 45 din orientările EST
(113)
Punctul 45 din orientările EST prevede că, în ceea ce privește ajutoarele de stat ilegale care vizează acoperirea costurilor legate de testele ESB acordate înainte de data de punere în aplicare a orientărilor EST (și anume, 1 ianuarie 2003), Comisia va evalua compatibilitatea acestor ajutoare în conformitate cu punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 și cu practica sa, începând din 2001, de a accepta astfel de ajutoare până la 100 %.
(114)
În conformitate cu punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006, pentru a fi considerat drept compatibilă,
-
măsura trebuie să se înscrie în cadrul unui program adecvat stabilit la nivel comunitar, național sau regional pentru prevenirea, monitorizarea sau combaterea bolii în cauză (punctul 11.4.2);
-
măsura trebuie să aibă drept obiectiv prevenirea sau compensarea, sau o combinație a celor două (punctul 11.4.3);
-
măsura trebuie să fie compatibilă atât cu obiectivele, cât și cu dispozițiile specifice prevăzute de legislația veterinară și fitosanitară comunitară (punctul 11.4.4);
-
intensitatea ajutorului nu poate să depășească 100 % din costurile eligibile (punctul 11.4.5).
În cazul în care ajutorul este acordat în cadrul regimurilor de ajutoare comunitare și/sau naționale și/sau regionale, Comisia va solicita dovada faptului că nu există niciun risc de supracompensare prin eventuala cumulare a măsurilor prevăzute de mai multe sisteme. Atunci când un ajutor a fost aprobat, trebuie să se indice data și referințele deciziei în cauză a Comisiei.
(115)
În ceea ce privește primele trei condiții, decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare ajunsese deja la concluzia că acestea au fost îndeplinite (a se vedea considerentul 80 din decizia de deschidere în cauză). Autoritățile belgiene au confirmat această abordare în observațiile lor privind decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare. Într-adevăr, ESB este o boală transmisibilă și reprezintă o amenințare pentru sănătatea umană. Este vorba de o boală a animalelor al cărei focar primar trebuie să fie notificat direct Comisiei și celorlalte state membre (43). Obiectivul măsurii de ajutor este de a combate ESB prin examinarea animalelor sacrificate și a animalelor găsite moarte. Compensarea costurilor suportate de agricultori ar trebui să garanteze că măsurile sunt efectiv puse în aplicare. Toate măsurile vor fi luate în conformitate cu dreptul comunitar sau sunt recomandate de acesta (44).
(116)
În ceea ce privește a patra condiție, informațiile furnizate de Belgia evidențiază finanțarea testelor ESB cu costuri între 111,81 EUR și 63,45 EUR, în cursul acestei perioade (a se vedea considerentul 56). Aceste costuri acoperă analiza de laborator, costurile prelevării probei de către un veterinar, și costurile trusei de test. Comisia consideră că aceste costuri sunt în conformitate cu cele enumerate la punctul 11.4.5 din orientările agricole 2000-2006, care menționează, printre altele, drept costuri reale controalele sanitare, testele și alte măsuri de depistare.
(117)
În concluzie, ajutoarele acordate în perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 sunt compatibile.
5.4.2. Perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2003 și 31 decembrie 2005: aplicabilitatea punctului 21 și următoarele din orientările EST
(118)
În conformitate cu punctul 23 din orientările EST, Comisia a decis să continue să autorizeze ajutoare de până la 100 % din costurile legate de testele ESB, în conformitate cu principiile prevăzute la punctul 11.4 din orientările agricole 2000-2006 (a se vedea considerentul 114).
(119)
În plus, următoarele condiții trebuie, de asemenea, îndeplinite în temeiul orientărilor EST:
-
începând cu 1 ianuarie 2003, în ceea ce privește examinările ESB obligatorii ale bovinelor sacrificate pentru consumul uman, ajutoarele, inclusiv plățile comunitare, nu pot depăși 40 EUR pentru un test (a se vedea punctul 24 din orientările EST);
-
ajutorul de stat acordat pentru acoperirea costurilor aferente testelor ESB este plătit operatorului în a cărui incintă vor fi prelevate probele pentru test. În cazul în care ajutorul este plătit laboratoarelor, trebuie să se demonstreze că suma totală a ajutorului este alocată operatorului (punctul 25 din orientările EST).
(120)
Astfel cum s-a indicat în considerentele 115 și 116, cele patru condiții prevăzute în orientările agricole 2000-2006 sunt îndeplinite.
(121)
În ceea ce privește condiția privind suma maximă de 40 EUR per test, Comisia constată că această sumă maximă a fost depășită între 1 ianuarie 2003 și 30 iunie 2004. În conformitate cu informațiile furnizate de către Belgia, suma totală a acestui excedent, în cursul acestei perioade, s-a ridicat la 6 619 810,74 EUR. Începând cu 1 iulie 2004, costul total al testului este mai mic de 40 EUR (a se vedea considerentul 64). Autoritățile belgiene au indicat că aceste sume acopereau plățile naționale și comunitare (a se vedea considerentul 58).
(122)
În ceea ce privește condiția referitoare la faptul că ajutorul trebuie să fie plătit operatorului în a cărui incintă vor fi prelevate probele pentru test și că, în cazul în care ajutorul este plătit laboratoarelor, trebuie să se demonstreze că suma totală a ajutorului este alocată operatorului (punctul 25 din orientările EST), Comisia concluzionează că această condiție este îndeplinită.
(123)
După cum s-a menționat în decizia de deschidere a procedurii de investigare formală, autoritățile belgiene au indicat faptul că costurile legate de testele ESB sunt achitate direct laboratoarelor. Operatorii nu trebuie să plătească niciun cost de laborator pentru testele ESB efectuate pe bovine. Această evaluare este în conformitate cu ceea ce s-a hotărât în cazul sistemului similar în decizia N 9/05 și N 10/05 în considerentul 95. Astfel cum s-a menționat anterior, singurul cost repercutat asupra producătorilor este cel al retribuției (a se vedea considerentul 93 și următoarele), dar această parte a finanțării testului ESB nu constituie un ajutor. Prin urmare, suma integrală a ajutorului este alocată operatorului.
5.4.3. Începând cu 1 ianuarie 2006
(124)
În ceea ce privește perioada ulterioară datei de 1 ianuarie 2006, Comisia face referire la decizia N 9/05 și N 10/05, având în vedere că prezenta decizia nu își propune să revină asupra ajutoarelor autorizate în decizia în cauză.
5.4.4. Concluzie
(125)
În concluzie, ajutoarele acordate pentru finanțarea testelor ESB, care depășesc suma de 40 EUR/test, în perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004, a căror valoare totală se ridică la 6 619 810,74 EUR sunt incompatibile cu piața internă.
5.5. Rambursarea bugetului prefinanțat
(126)
Astfel cum s-a menționat anterior, testele au fost finanțate prin resurse de stat care depășesc suma maximă de 40 EUR/test, în perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004.
(127)
Belgia a decis să efectueze rambursarea excedentului prin intermediul contribuțiilor prelevate pentru finanțarea AFSLA, începând cu 1 ianuarie 2006, care, inițial, urma să fie plătit eșalonat pe o perioadă de 15 ani, dar a fost abandonat ulterior. Potrivit autorităților belgiene, motivul acestei abordări generale este faptul că era dificil din punct de vedere practic să se efectueze o recuperare individuală, având în vedere că unii operatori decedaseră sau își încetaseră activitatea.
(128)
Într-o scrisoare ulterioară din data de 6 aprilie 2011, autoritățile belgiene au indicat că AFSLA începuse rambursarea prin intermediul fondurilor sale, în cursul anilor 2005-2006.
(129)
Cu toate acestea, sistemul de recuperare propus nu respectă cerințele în materie de recuperare în cazul unui ajutor ilegal și incompatibil. Într-adevăr, conform jurisprudenței, recuperarea are drept scop restabilirea situației care exista pe piață înainte de acordarea ajutorului în cauză. Obiectivul de a restabili situația existentă anterior este realizat în momentul în care ajutoarele ilegale și incompatibile cu piața internă au fost restituite de către beneficiar și acesta din urmă pierde avantajul de care a beneficiat asupra concurenților săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită (45). Ajutorul care trebuie recuperat include dobânda calculată pe baza unei rate adecvate, fixate de Comisie, de la data la care ajutorul ilegal a fost pus la dispoziția beneficiarului până la data recuperării acestuia (46). Pe baza Regulamentului (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (47), dobânzile se calculează pe o bază compusă, nefiind însă cazul aici. Mai mult, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 prevede că statele membre trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a ajunge la o executare imediată și efectivă a deciziei Comisiei. Recuperarea, astfel cum este propusă și pusă în aplicare parțial de Belgia, nu respectă cerințele menționate anterior și nu poate fi considerată o recuperare în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999.
6. CONCLUZII
(130)
Comisia concluzionează că finanțarea testelor ESB prin intermediul retribuțiilor nu constituie un ajutor.
(131)
Comisia concluzionează că finanțarea testelor de ESB prin resurse de stat constituie un ajutor în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii în temeiul legislației aplicabile. Acest ajutor este compatibil pentru perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 și pentru perioada 1 iulie 2004-31 decembrie 2005. Ajutorul este incompatibil pentru perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004. Incompatibilitatea ajutorului este constituită din suma care depășește 40 EUR/test și este evaluată de Belgia ca fiind în valoare de 6 619 810,74 EUR.
(132)
Comisia constată că Belgia a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul pentru finanțarea testelor ESB, contrar dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 30 iunie 2004. Începând cu 1 ianuarie 2003, ajutorul era reglementat printr-un regulament de scutire, dar având în vedere că cerințele prevăzute de acest regulament de scutire nu au fost respectate, ajutoarele sunt ilegale.
(133)
Ajutoarele ilegale și incompatibile care depășesc suma maximă de 40 EUR/test trebuie să facă obiectul unei recuperări, cu excepția ajutoarelor acordate pentru proiecte specifice care, la momentul acordării acestor ajutoare, îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul de minimis aplicabil.
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
(1) Măsurile finanțate prin intermediul retribuțiilor nu constituie ajutoare.
(2) Finanțarea testelor ESB prin intermediul resurselor de stat constituie un ajutor compatibil cu piața internă în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii pentru perioada 1 ianuarie 2001-31 decembrie 2002 și pentru perioada 1 iulie 2004-31 decembrie 2005.
(3) Finanțarea testelor ESB prin intermediul resurselor de stat pentru perioada 1 ianuarie 2003-30 iunie 2004 constituie un ajutor compatibil cu piața internă în favoarea agricultorilor, abatoarelor și a altor entități care transformă, manipulează, vând sau comercializează produse provenite de la bovine care fac obiectul unor teste ESB obligatorii pentru sume mai mici de 40 EUR/test. Sumele care depășesc 40 EUR/test sunt incompatibile cu piața internă și trebuie recuperate, cu excepția ajutoarelor acordate pentru proiecte specifice care, la momentul acordării ajutorului, îndeplineau toate condițiile stabilite în Regulamentul de minimis aplicabil.
(4) Belgia a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul pentru finanțarea testelor ESB contrar dispozițiilor articolului 108 alineatul (3) din TFUE, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2001 și 30 iunie 2004.
Articolul 2
(1) Belgia ia toate măsurile necesare pentru recuperarea de la beneficiari a ajutoarelor ilegale și incompatibile menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4).
(2) Ajutoarele care trebuie recuperate includ dobânzi calculate începând cu data la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor până la data recuperării acestora.
(3) Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.
(4) Recuperarea se efectuează fără întârziere și în conformitate cu procedurile prevăzute de dreptul național, cu condiția ca acestea să permită executarea imediată și efectivă a prezentei decizii.
Articolul 3
Recuperarea ajutorului la care se face referire la articolul 1 alineatele (3) și (4) este imediată și efectivă.
Belgia trebuie să se asigure că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.
Articolul 4
(1) În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Belgia pune la dispoziția Comisiei următoarele informații:
(a)
lista beneficiarilor care au primit ajutoare menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4), precum și valoarea totală a ajutorului primit de fiecare dintre aceștia;
(b)
valoarea totală (suma de bază și dobânzile de recuperare) de recuperat de la beneficiari;
(c)
o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor prevăzute în vederea conformării cu prezenta decizie;
(d)
documente care să demonstreze că beneficiarii au fost înștiințați că trebuie să ramburseze ajutorul.
(2) Belgia informează Comisia cu privire la progresele înregistrate ca urmare a măsurilor naționale adoptate în vederea aplicării prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutoarelor menționate la articolul 1 alineatele (3) și (4).
(3) După perioada de două luni menționată la alineatul (1), Belgia prezintă, la solicitarea Comisiei, un raport privind măsurile deja adoptate și prevăzute pentru a se conforma prezentei decizii. Acest raport furnizează, de asemenea, informații detaliate privind valoarea ajutoarelor și dobânzile de recuperare deja recuperate de la beneficiari.
Articolul 5
Prezenta decizie se adresează Regatului Belgiei.
Adoptată la Bruxelles, 27 iulie 2011.