PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1185/2010
ze dne 13. prosince 2010
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1, článek 18, čl. 22 odst. 1, 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antisubvenčního šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (2) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, pocházejících z Indie (dále jen „konečná vyrovnávací opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 15,7 %, kromě jedné společnosti, pro niž byla sazba cla stanovena na 7 %.
(2)
Rada uložila nařízením (ES) č. 1629/2004 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých uhlíkových elektrod, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, pocházejících z Indie (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla o sazbě 0 %.
(3)
Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). Sazby konečného vyrovnávacího cla byly upraveny na 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 7,2 %. Sazby konečného antidumpingového cla byly upraveny na 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou sazbou cla 8,5 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (5) konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 18. června 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Žádost podali tři výrobci obdobného výrobku v Unii, totiž společnosti Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH (dále jen „žadatelé“), představující podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(6)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 22 odst. 1 a čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise oznámila indické vládě, že obdržela řádně doloženou žádost o přezkum, a vyzvala ji ke konzultacím zaměřeným na vyjasnění situace, pokud jde o obsah podnětu k přezkumu a dosažení vzájemně přijatelného řešení. Indická vláda nabídku konzultací přijala a konzultace následně proběhly dne 16. září 2009. Během konzultací nebylo nicméně dosaženo vzájemně přijatelného řešení. Připomínky předložené orgány indické vlády však byly náležitě zohledněny.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 17. září 2009 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
4. Souběžná šetření
(8)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 17. září 2009 (7) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu konečných antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8) před pozbytím platnosti.
5. Šetření
5.1 Období šetření
(9)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(10)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(12)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 27 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumů přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří skupin výrobců v Unii (tj. žadatelů), jednoho vyvážejícího výrobce, sedmnácti uživatelů a indické vlády. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(14)
Pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců v Indii, jmenovitě společnost HEG Limited (dále jen „HEG“), při přezkumu plně spolupracoval a předložil odpovědi na dotazník. Zde je třeba poznamenat, že při původním šetření bylo plné úřední jméno této společnosti Hindustan Electro Graphite Limited. Společnost své jméno poté změnila na HEG Limited. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), se při stávajícím přezkumu rozhodl odpověď na dotazník nepředložit.
(15)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden a Meitingen, Německo,
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Švýcarsko,
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Španělsko,
-
Tokai ERFTCARBON, Grevenbroich, Německo.
b)
Vyvážející výrobce v Indii
-
HEG Limited, Bhopál.
c)
Indická vláda.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(17)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
1. Úvod
(18)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy
a)
režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“).
Regionální režimy
d)
režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDE“).
(19)
Režimy uvedené výše v písmenech a), b) a c) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v dubnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(20)
Režim výše uvedený v písmenu d) spravují orgány státu Madhjapradéš.
2. Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)
(21)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indický výrobce v průběhu období přezkumného šetření režim PP nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3. Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)
a) Právní základ
(22)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(23)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění režimu DEPB
(24)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Sazby úvěrů v režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardní normy vstupů a výstupů (Standard Input Output Norm) a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a celní zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
(25)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku vývozce zná výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr režimu DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(26)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do obchodních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a platí po dvanáct měsíců od data vydání.
(27)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14. Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(28)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu DEPB
(29)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(30)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(31)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil spolupracující vyvážející výrobce v Indii. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(32)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku uskutečnění vývozní transakce podle tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(33)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(34)
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě byly všechny získané úvěry v režimu DEPB použity na dovoz materiálů, které byly využity pouze při výrobě dotčeného výrobku, ačkoli je v zásadě povoleno je prodávat nebo využívat i v rámci dovozu dalších materiálů. Společnost proto tvrdila, že režim DEPB je běžný systém vracení cla, a napadnuto by tudíž mělo být pouze vracení nadměrných částek. Toto tvrzení však muselo být odmítnuto, jelikož, jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění výše, režim DEPB není považován za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, což uznala i indická vláda. Z toho důvodu není podstatné, jak vývozce skutečně nakládá s licencemi, které v rámci tohoto režimu získal. Vývozci je poskytnuta nevratná výhoda v okamžiku vývozní transakce provedené v rámci toho režimu, a nikoli v okamžiku následného využití licence.
(35)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(36)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
(37)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 5,7 %.
4. Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)
a) Právní základ
(38)
Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(39)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(40)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a - od dubna 2003 - i použité výrobní statky až deset let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Do 31. března 2000 se používala efektivní celní sazba ve výši 11 % (včetně příplatku 10 %) a v případě dovozu vysoké hodnoty sazba v nulové výši. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při nových opatřeních FT-policy 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(41)
Držitel licence EPCG může také pořídit výrobní statky z domácích zdrojů. V takovém případě může sám domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG.
(42)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EPCG
(43)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(44)
Kromě toho je režim EPCG právně závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu výrobních statků, u nichž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být napadnuty. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.
(45)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(46)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii byla považována za vhodnou pro tento účel.
(47)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(48)
Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,9 %.
5. Režim osvobození od daně z elektřiny (dále jen „režim EDE“) - regionální režim státu Madhjapradéš
(49)
V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny.
a) Právní základ
(50)
Podrobný popis režimu EDE je uveden v oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 29 ze dne 21. července 2006 a nařízení č. 4238-XIII-2006, příloha C ze dne 12. července 2006.
b) Způsobilost
(51)
Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš.
c) Praktické provádění
(52)
Režim EDE osvobozuje od placení daně z elektřiny - místní daně z prodeje běžně splatné ve státě Madhjapradéš - společnosti, které investovaly určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny. Toto osvobození se uděluje na určitou dobu, která závisí na hodnotě investice. Cílem režimu je rozvíjet infrastrukturu, jelikož státem vlastněné elektrárny nemají dostatečnou kapacitu, aby poskytly společnostem v dané oblasti dostatek elektřiny. Osvobození od daně se uděluje pouze z energie vyráběné pro vlastní potřebu.
(53)
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EDE
(54)
Režim EDE poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Osvobození od daně představuje finanční příspěvek vlády státu Madhjapradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Navíc snížení daně poskytuje vývozci výhodu, protože daně ušetřené při nákupu elektřiny zlepšují jeho likviditu.
(55)
Režim EDE není právně závislý na vývozní výkonnosti. Kromě toho není právně omezený na určitou zeměpisnou oblast státu Madhjapradéš ani na určité společnosti nebo průmyslová odvětví. Spolupracující vyvážející výrobce proto tvrdil, že tento režim nelze považovat za specifický, a tudíž by neměl být napadnut, jelikož způsobilost pro tento režim je založena na objektivních a neutrálních ekonomických kritériích.
(56)
Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany vlády státu Madhjapradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto režimu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda stát Madhjapradéš pro poskytnutí subvence uplatňoval objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že režim není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(57)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení na základě nezaplacené daně z prodeje elektřiny nakoupené v období přezkumného šetření (čitatel) a celkového obratu z prodeje společnosti (jmenovatel), jelikož režim EDE nezávisí ani na vývozní výkonnosti a ani použití elektřiny nebylo omezeno pouze na výrobu dotčeného výrobku.
(58)
Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,5 %.
6. Výše napadnutelných subvencí
(59)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činí u vyvážejícího výrobce, který byl předmětem šetření, 7,1 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(60)
Výše subvencování zjištěná při tomto řízení odpovídá výši subvencování 7,2 % zjištěné u stejného vyvážejícího výrobce během posledního prozatímního přezkumu.
(61)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
REŽIMY
PP
DEPB
EPCG
EDE
Celkem
HEG Ltd.
žádné
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(62)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(63)
V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracoval pouze jeden ze dvou známých vyvážejících výrobců dotčeného výrobku. Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobce nadále získával výhody z napadnutelného subvencování od indických orgánů. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto programy měly být v dohledné budoucnosti ukončovány nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobce přestal čerpat výhody v rámci těchto režimů. Dané režimy jsou zachovány v dokumentu FT-policy 09-14.
(64)
Pokud jde o dalšího známého vyvážejícího výrobce v Indii, podle žádosti o přezkum využíval i on nadále výhody plynoucí z výše analyzovaných režimů. K dispozici nejsou žádné informace, které by svědčily o opaku. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.
(66)
Protože bylo prokázáno, že subvencování v období přezkumného šetření pokračovalo a bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, je otázka pravděpodobného obnovení subvencí irelevantní.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(67)
V Unii vyrábí obdobný výrobek pět společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Výrobní odvětví Unie
(68)
Dvě z těchto pěti společností žádost nepodpořily a při přezkumném šetření nespolupracovaly, jelikož nepředložily odpovědi na dotazník. Žádost podaly tyto tři skupiny výrobců, které souhlasily, že budou při šetření spolupracovat: Graftech International, SGL Carbon GmbH a Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Tyto tři skupiny výrobců tvoří podstatnou část celkové výroby obdobného výrobku v Unii, jelikož představují více než 90 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a budou nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(70)
Vzhledem k tomu, že při tomto šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce, nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 29 základního nařízení údaje týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Indie do Unie uvedeny v přesných číslech.
(71)
Situace v odvětví s uhlíkovými elektrodami úzce souvisí se situací v ocelářství, jelikož uhlíkové elektrody se využívají zejména v odvětví elektrooceli. V této souvislosti je třeba poznamenat, že v roce 2007 a během prvních tří čtvrtletí roku 2008 převládaly v ocelářství velmi pozitivní tržní podmínky, což mělo příznivé důsledky i pro odvětví s uhlíkovými elektrodami.
(72)
Je třeba poznamenat, že objem prodeje uhlíkových elektrod víceméně kopíruje objem výroby oceli. Smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod, které zahrnují i ceny a množství, jsou však obvykle uzavírány na dobu šesti až dvanácti měsíců. Z toho důvodu dochází zpravidla k prodlevě mezi vývojem objemu prodeje, který je výsledkem změn v poptávce, a případným výsledným dopadem na ceny.
2. Spotřeba na trhu Unie
(73)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu objemu prodeje dalších výrobců v Unii na trhu v Unii, údajů o dovozu poskytnutých Eurostatem a údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. Stejně jako při původním šetření (9) nebyl dovoz v některých případech brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(74)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %, přičemž k hlavnímu poklesu došlo mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření. Je třeba poznamenat, že díky velmi pozitivním tržním podmínkám na počátku posuzovaného období byla spotřeba Unie velmi vysoká a mezi obdobím původního šetření a rokem 2006 vzrostla o 30 %.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie (v tunách)
170 035
171 371
169 744
128 437
Index (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
(75)
Objem dovozu pocházejícího z Indie (dále jen „dotčená země“) během posuzovaného období vzrostl o 143 procentních bodů a v období přezkumného šetření se zvýšil z 5 000 tun na 7 000 tun. Podíl dovozu z dotčené země na trhu se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhl 5 %, více než ztrojnásobil. Podíl na trhu během období přezkumného šetření i přes výrazný pokles poptávky dále rostl. Ceny dovozu z dotčené země vzrostly během posuzovaného období o 52 %, a kopírovaly tak vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Jelikož v Indii jsou pouze dva známí vyvážející výrobci, nejsou údaje v tabulce 2 z důvodu zachování důvěrnosti uvedeny v přesných číslech.
Tabulka 2
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z dotčené země (v tunách)*
2 000 až
3 000
3 000 až
4 000
7 000 až
9 000
5 000 až
7 000
Index (2006 = 100)
100
123
318
243
Podíl dovozu z dotčené země na trhu*
asi
1,5 %
asi
2 %
asi
5 %
asi
5 %
Ceny dovozu z dotčené země (EUR/t)
asi
2 000
asi
2 600
asi
3 000
asi
3 200
Index (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(76)
Podle čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Výroba
(77)
V období přezkumného šetření výroba ve srovnání s rokem 2006 klesla o 29 %. Ve srovnání s rokem 2006 výroba výrobního odvětví Unie v roce 2007 nejprve vzrostla o 2 %, poté však došlo zejména v období přezkumného šetření k prudkému poklesu.
Tabulka 3
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
272 468
278 701
261 690
192 714
Index (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2 Kapacita a využití kapacity
(78)
Výrobní kapacita mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření mírně poklesla (celkem o 2 %). Jelikož v roce 2008 a zejména během období šetření výroba rovněž poklesla, vykázalo výsledné využití kapacity mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 25 procentních bodů.
Tabulka 4
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
298 500
292 250
291 500
293 500
Index (2006 = 100)
100
98
98
98
Využití kapacity
91 %
95 %
90 %
66 %
Index (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3 Zásoby
(79)
V roce 2007 zůstal konečný stav zásob výrobního odvětví Unie ve srovnání s rokem 2006 stabilní a poté v roce 2008 klesl o 10 %. V období přezkumného šetření se stav zásob o něco zvýšil, ale byl stále o 5 % nižší než v roce 2006.
Tabulka 5
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
21 407
21 436
19 236
20 328
Index (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4 Objem prodeje
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, během posuzovaného období klesl o 39 %. Na začátku posuzovaného období byl velmi vysoký, jelikož ve srovnání s obdobím původního šetření vzrostl o téměř 70 %. Objem prodeje se v roce 2007 a 2008 mírně snížil, ale zůstal na poměrně vysoké úrovni (v roce 2008 byl stále 47 % nad úrovní období původního šetření). Avšak mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření objem prodeje výrazně poklesl (téměř o třetinu).
Tabulka 6
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
143 832
139 491
124 463
88 224
Index (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5 Podíl na trhu
(81)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření postupně klesl o téměř 16 procentních bodů (z 84,6 % na 68,7 %).
Tabulka 7
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Index (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6 Růst
(82)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o téměř 25 %. Výrobní odvětví Unie ztratilo téměř 16 procentních bodů podílu na trhu, zatímco podíl dotčeného dovozu na trhu stoupl o 3,4 procentních bodů.
4.7 Zaměstnanost
(83)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 7 %.
Tabulka 8
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
1 942
1 848
1 799
1 804
Index (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8 Produktivita
(84)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 24 %. Během roku 2007 a 2008 se mírně zvýšila, avšak poté během období přezkumného šetření klesla o téměř 25 %.
Tabulka 9
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
140
151
146
107
Index (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(85)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazují pozitivní trend, jelikož během posuzovaného období vzrostly o 40 %. Došlo k tomu díky: i) celkové výši cen na trhu, ii) nutnosti vyrovnat nárůst výrobních nákladů a iii) způsobu, jakým jsou ve smlouvách o dodávkách stanovovány ceny.
(86)
V roce 2007 a 2008 bylo výrobní odvětví Unie v kontextu celkově rostoucích tržních cen schopno zvýšit své ceny, zejména díky stabilně velké poptávce po uhlíkových elektrodách. Tato poptávka byla výsledkem velmi pozitivních tržních podmínek převládajících v ocelářství až do konce 3. čtvrtletí roku 2008, jak uvádí 71. bod odůvodnění.
(87)
V roce 2007 a 2008 vzrostly také ceny částečně s cílem pokrýt rostoucí výrobní náklady, zejména náklady na suroviny. V letech 2006 až 2008 vzrostly náklady o 23 %. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno je pokrýt, jelikož výrazně zvedlo ceny (o 33 %).
(88)
Ceny rostly i v období přezkumného šetření, i když méně (o 5 %). Skutečnost, že ceny v době klesající poptávky neklesly, vysvětluje způsob, jakým jsou na trhu uzavírány smlouvy o dodávkách, a skutečnost, že většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008. Jak se uvádí v 72. bodě odůvodnění, kopíruje objem prodeje uhlíkových elektrod více méně výrobu oceli. Dojednávání smluv o dodávkách uhlíkových elektrod na období šesti až dvanácti měsíců však může vést ke zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Smlouvy jsou dojednávány na základě předpokládaného objemu, který se může lišit od skutečné úrovně prodeje, a výsledkem je tudíž skutečnost, že cenový vývoj v daném období nemusí nutně odrážet vývoj objemu prodeje za totéž období. To byl také případ období přezkumného šetření, kdy objem prodeje klesl, avšak ceny zůstaly nadále vysoké, protože většina smluv o dodávkách na rok 2009 byla uzavřena v roce 2008, a některé dodávky plánované na rok 2008 byly odloženy na rok 2009. Pětiprocentní nárůst cen během období přezkumného šetření však na rozdíl od dřívějších období nestačil na pokrytí růstu nákladů (13 %). Po období přezkumného šetření byly ceny znovu sjednány na nižší úrovni.
(89)
Jak je uvedeno ve 75. bodě odůvodnění, kopírovaly ceny dovozu z dotčené země vývoj cen výrobního odvětví Unie, avšak zůstaly soustavně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/t)
2 569
3 103
3 428
3 585
Index (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10 Mzdy
(90)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 15 %.
Tabulka 11
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance (v tis. EUR)
52
56
61
60
Index (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11 Investice
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se roční tok investic do dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie zvýšil o 37 %. Během období přezkumného šetření však investice ve srovnání s rokem 2008 klesly o 14 %.
Tabulka 12
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice (v EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Index (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12 Ziskovost a návratnost investic
(92)
I při nárůstu nákladů o 40 % během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2006 a 2007 zvyšovat své ceny rychleji, než jak rostly náklady. To vedlo na nárůstu zisku z 19 % v roce 2006 na 26 % v roce 2007. Od roku 2007 do roku 2008 rostly ceny i náklady stejným tempem, a ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie zůstalo tudíž stabilní na úrovni z roku 2007. V období přezkumného šetření zisk poté opět klesl na 19 %, a to kvůli dopadu, který mělo nižší využití výrobní kapacity a vyšší ceny surovin na náklady. V roce 2009 zisk dále klesal, jelikož výrobní odvětví Unie muselo snížit ceny, aby zohlednilo celkový pokles prodejních cen na trhu s uhlíkovými elektrodami, k němuž došlo na základě nižší poptávky v ocelářství.
(93)
Návratnost investic vzrostla ze 71 % v roce 2006 na 103 % v roce 2007. V roce 2008 dosáhla úrovně 119 % a poté během období přezkumného šetření klesla na 77 %. Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření tedy návratnost investic vzrostla celkově pouze o 6 procentních bodů.
Tabulka 13
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čistý zisk z prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
19 %
26 %
25 %
19 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13 Peněžní tok a schopnost zvýšit kapitál
(94)
Čistý peněžní tok z provozních činností se mezi rokem 2006 a 2007 zvýšil. V roce 2008 tento růst nadále pokračoval až do období přezkumného šetření, kdy poklesl. Peněžní tok byl v období přezkumného šetření o 28 % vyšší než na začátku posuzovaného období.
(95)
Neobjevily se známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se zvyšováním kapitálu, zejména proto, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Index (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14 Rozsah subvencování
(96)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Indie nelze považovat dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.15 Překonání účinků dřívějšího subvencování a dumpingu
(97)
Výše posuzované ukazatele vykazují mírné zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení konečných vyrovnávacích a antidumpingových opatření v roce 2004. Zejména od roku 2006 do roku 2008 těžilo výrobní odvětví Unie z vyšších cen a zisků. Bylo tomu tak zejména díky velmi pozitivním tržním podmínkám, které umožnily zachování vysoké úrovně cen a ziskovosti, ačkoli, jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesal. Přesto se během stejného období a navzdory opatřením podíl indického dovozu na trhu zvýšil a indické výrobky byly dováženy za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie. Již během období přezkumného šetření začal zisk výrobního odvětví Unie klesat a v roce 2009 poklesl ještě více z důvodu vyšších nákladů a omezenému růstu cen.
5. Dopad subvencovaného dovozu a dalších činitelů
5.1 Účinek subvencovaného dovozu
(98)
Navzdory poklesu spotřeby v Unii během posuzovaného období se objem dovozu z dotčené země více než zdvojnásobil a podíl tohoto dovozu na trhu se více než ztrojnásobil (viz 75. bod odůvodnění). Nejsou-li antidumpingová a vyrovnávací cla brána v úvahu, docházelo během období přezkumného šetření při dovozu z dotčené země k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i když to bylo o méně než 2 %.
5.2 Dopad hospodářské krize
(99)
Když na konci roku 2008 vypukla hospodářská krize, bylo výrobní odvětví Unie díky velmi pozitivním hospodářským podmínkám převládajícím v roce 2007 a prvních třech čtvrtletích roku 2008 v ocelářství a souvisejících odvětvích, včetně odvětví uhlíkových elektrod, v poměrně dobré hospodářské situaci. Skutečnost, že smlouvy o dodávkách uhlíkových elektrod jsou zpravidla sjednávány na období šesti až dvanácti měsíců, znamená, že existuje zpoždění vlivu jakékoliv změny v poptávce (nárůstu nebo poklesu) na ceny. Jelikož byly smlouvy platné v období přezkumného šetření sjednány v době, kdy nebylo možné účinky hospodářské krize předvídat, týkal se její dopad v období přezkumného šetření zejména objemu, jelikož v případě cen by výrobní odvětví Unie jakýkoli dopad pocítilo se zpožděním. V této souvislosti je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie se v určitém ohledu zhoršila i během období převládajících pozitivních hospodářských podmínek, jelikož odvětví ztratilo podíl na trhu ve prospěch dovozu z dotčené země. Skutečnost, že toto zhoršení nevedlo k výraznějším nepříznivým účinkům, lze částečně připsat vysoké poptávce v letech 2007-2008, která výrobnímu odvětví Unie umožnila udržet si vysoký objem výroby a prodeje, a částečně skutečnosti, že když tento objem v období přezkumného šetření poklesl, mohly být ceny zachovány z důvody výše popsané prodlevy.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Protože byly do údajů o dovozu dostupných na úrovni kódu KN získaných od Eurostatu zahrnuty i jiné výrobky než je výrobek, který je předmětem šetření, byla níže uvedená analýza provedena na základě údajů o dovozu na úrovni kódu Taric a byla doplněna o informace pocházející z údajů sebraných v souladu s čl. 24 odst. 6 základního nařízení. V některých případech nebyl dovoz brán v úvahu, jelikož se na základě dostupných informací nejednalo o dovoz výrobku, který je předmětem šetření.
(101)
Odhaduje se, že objem dovozu z ostatních třetích zemí se zvýšil o 63 % z přibližně 11 000 tun v roce 2006 na přibližně 18 500 tun v období přezkumného šetření. Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu vzrostl z 6,6 % v roce 2006 na 14,4 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena dovozu z ostatních třetích zemí se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 42 %. Zdá se, že dotčený výrobek je dovážen zejména z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Ruska, Japonska a Mexika, což byly jediné země, které během období přezkumného šetření dosahovaly jednotlivého podílu na trhu vyššího než 1 %. Dovoz z těchto zemí je dále zkoumán v bodech odůvodnění níže. Dovoz z devíti dalších zemí představuje celkový podíl na trhu pouze přibližně 2 % a není dále zkoumán.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 2,4 procentní body (z 0,2 % na 2,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž nižší než ceny dovozu z Indie.
(103)
Podíl ruského dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,2 procentní body (z 1,9 % na 6,1 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny mírně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, avšak vyšší než ceny dovozu z Indie.
(104)
Podíl japonského dovozu na trhu během posuzovaného období poklesl o 0,4 procentní body (z 2,0 % na 1,6 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(105)
Podíl mexického dovozu na trhu během posuzovaného období vzrostl o 1,0 procentní bod (z 0,9 % na 1,9 %). Z dostupných informací vyplývá, že tento dovoz se uskutečnil za ceny vyšší než ceny výrobního odvětví Unie a rovněž vyšší než ceny dovozu z Indie.
(106)
Závěrem nelze vyloučit, že vývoj dovozu z ČLR a Ruska mohl do určité míry přispět ke zhoršení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Ovšem vzhledem k obecnosti údajů získaných ze statistiky vývozu, která neumožňuje cenové srovnání podle druhu výrobku, což bylo možné v případě Indie díky podrobným informacím poskytnutým vyvážejícím výrobcem, nemohl být dopad dovozu z ČLR a Ruska určen s jistotou.
Tabulka 15
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
11 289
11 243
19 158
18 443
Index (2006 = 100)
100
100
170
163
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Ceny dovozu z ostatních zemí (EUR/t)
2 467
3 020
3 403
3 508
Index (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
421
659
2 828
3 380
Index (2006 = 100)
100
157
672
804
Podíl dovozu z ČLR na trhu
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Ceny dovozu z ČLR (v EUR/t)
1 983
2 272
2 818
2 969
Index (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
3 196
2 887
8 441
7 821
Index (2006 = 100)
100
90
264
245
Podíl dovozu z Ruska na trhu
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
2 379
2 969
3 323
3 447
Index (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Japonska (v tunách)
3 391
2 223
3 731
2 090
Index (2006 = 100)
100
66
110
62
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Ceny dovozu z Japonska (EUR/t)
2 566
3 131
3 474
3 590
Index (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Mexika (v tunách)
1 478
2 187
2 115
2 465
Index (2006 = 100)
100
148
143
167
Podíl dovozu z Mexika na trhu
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Ceny dovozu z Mexika (EUR/t)
2 634
3 629
4 510
4 554
Index (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Závěr
(107)
Jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění, objem dovozu z dotčené země se mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření více než zdvojnásobil. Vzhledem k tomu, že spotřeba ve stejném období klesla téměř o 25 %, podíl indických vývozců na trhu prudce vzrostl z přibližně 1,5 % v roce 2006 na přibližně 5 % během období přezkumného šetření. I když ceny indického vývozu do Unie v důsledku obecně vysokých tržních cen během posuzovaného období výrazně vzrostly, stále docházelo vůči cenám výrobního odvětví Unie k cenovému podbízení.
(108)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se i přes existenci antidumpingových a vyrovnávacích opatření vyvíjela řada důležitých ukazatelů nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 29, respektive 39 %, využití kapacity o 28 % a poté následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. I když je možné část tohoto nepříznivého vývoje vysvětlit silným poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o téměř 25 %, musí být významný pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu (mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 15,9 procentních bodů) rovněž interpretován s ohledem na neustálý nárůst podílu indického dovozu na trhu.
(109)
Poměrně vysoký zisk během období přezkumného šetření je třeba připsat zejména přetrvávajícím vysokým cenám, a to z důvodů uvedených v 88. bodě odůvodnění. Závěrem lze konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období celkově zhoršila a že na konci období přezkumného šetření se výrobní odvětví Unie nacházelo v obtížné situaci, a to i přes poměrně vysoký zisk v této době, přičemž jeho snaha udržet objem prodeje a dostatečnou úroveň cen při menší poptávce byla mařena zvýšeným subvencovaným dovozem z Indie.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(110)
Jak je uvedeno výše, uložení vyrovnávacích opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy pouze do určité míry. Jakmile však vysoká spotřeba Unie, která bylo pozorována během většiny posuzovaného období, během období přezkumného šetření odezněla, ocitlo se výrobní odvětví Unie v obtížné a nestabilní situaci a navíc muselo stále čelit škodlivému účinku subvencovaného dovozu z Indie. Zejména schopnost výrobního odvětví Unie vyrovnat rostoucí náklady byla na konci období přezkumného šetření slabá.
2. Vztah mezi objemem vývozu a vývozními cenami do třetích zemí a objemem vývozu a vývozními cenami do Unie
(111)
Bylo zjištěno, že průměrná vývozní cena indického prodeje do států, které nejsou členy Unie, byla nižší než průměrná vývozní cena do Unie a také nižší než ceny na domácím trhu. Prodej indického vývozce určený do států, které nejsou členy Unie, byl uskutečňován v podstatném množství, které představovalo většinu jeho celkového prodeje na vývoz. Mělo se tudíž za to, že v případě zrušení platných opatření by bylo pro indické vývozce výhodné přesunout podstatnou část vývozu z ostatních třetích zemí na atraktivnější trh Unie, a to za ceny vyšší, než jsou ceny vývozu do třetích zemí, ale pravděpodobně stále nižší, než je současná cenová úroveň vývozu do Unie.
3. Nevyužitá kapacita a zásoby na indickém trhu
(112)
Spolupracující indický výrobce měl velké množství volné kapacity a plánoval ji v období 2010/11 dále zvýšit. Existuje tedy možnost podstatného zvýšení množství zboží vyváženého do Unie, zejména s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy třetích zemí nebo domácí trh byly schopny pojmout jakékoli další výrobky.
(113)
V připomínkách k poskytnutým informacím spolupracující indický výrobce uvedl, že jeho volná kapacita vznikla zejména kvůli hospodářské krizi a souvisejícímu poklesu poptávky. Značná část volné kapacity této společnosti však může být vysvětlena skutečností, že společnost mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření svou kapacitu výrazně zvyšovala. Dále je třeba poznamenat, že společnost plánuje kapacitu dále zvyšovat. Kromě toho je nutno říci, že existuje ještě další indický výrobce, který nespolupracoval, který má podobnou kapacitu i její využití a který rovněž nedávno oznámil, že kapacitu hodlá navyšovat ještě výrazněji.
4. Závěr
(114)
Výrobci v dotčené zemi jsou schopni zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu na trh Unie. Ceny indického vývozu do třetích zemí jsou kromě toho nižší než ceny vývozu do Unie. Z šetření vyplynulo, že na základě srovnatelných druhů výrobku prodával spolupracující vyvážející výrobce dotčený výrobek za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Tyto nízké ceny by pravděpodobně klesly v souladu s nižšími cenami účtovanými při vývozu do zbytku světa. Taková cenová politika kombinovaná se schopností vývozců v dotčené zemi dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností měla nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(115)
Jak je uvedeno výše, je výrobní odvětví Unie nadále nestabilní a ohrozitelné. Je pravděpodobné, že pokud by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z dotčené země za subvencované ceny, snížil by se objem jeho prodeje, podíl na trhu i prodejní ceny, a v důsledku toho by se zhoršila jeho finanční situace na úroveň zjištěnou při původním šetření. S ohledem na uvedené skutečnosti lze tudíž dojít k závěru, že zrušení platných opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nestabilní situace výrobního odvětví Unie a k obnovení podstatné újmy vzniklé výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 31 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(117)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem a je při něm tudíž hodnocen stav v období, kdy již byla uplatňována vyrovnávací opatření, navíc umožňuje posoudit jakýkoli nežádoucí nepříznivý dopad platných vyrovnávacích opatření na dotčené strany.
(118)
Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího subvencování neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení vyrovnávacích opatření v roce 2004. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během několika let před obdobím přezkumného šetření zvýšilo svou ziskovost, je v ostrém kontrastu se situací před uložením příslušných opatření. Výrobní odvětví Unie však svůj podíl na trhu stále ztrácí, zatímco podíl dovozu z dotčené země na trhu během posuzovaného období výrazně vzrostl. Bez příslušných opatření by se výrobní odvětví Unie pravděpodobně nacházelo v mnohem horší situaci.
3. Zájmy dovozců/uživatelů
(120)
Žádný z devíti oslovených dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepřihlásil ke spolupráci.
(121)
Přihlásilo se sedmnáct uživatelů, kteří předložili odpovědi na dotazník. Většina z nich již několik let nezískává uhlíkové elektrody z Indie, a jsou proto v otázce možného zachování opatření neutrální, zatímco šest uživatelů alespoň v menším měřítku indické elektrody používá. Čtyři uživatelé tvrdí, že zachování opatření by mělo nepříznivý dopad na hospodářskou soutěž. Jedno sdružení (Eurofer) se zachováním opatření silně nesouhlasí a tvrdí, že opatření vedla k výraznému stažení indických vývozců z trhu Unie. Sdružení se domnívá, že zachování opatření by bránilo výrobcům oceli nalézt alternativní zdroje zásob a umožnilo by výrobnímu odvětví Unie si udržet dominantní, téměř duopolní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření však jasně vyplývá, že k žádnému výraznému stažení nedošlo. Dovoz z Indie se naopak během posuzovaného období výrazně zvýšil. Šetření kromě toho ukázalo, že uhlíkové elektrody stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. Pokud jde sílu postavení výrobního odvětví Unie na trhu, připomíná se, že během posuzovaného období klesl jeho podíl na trhu o téměř šestnáct procentních bodů (viz 81. bod odůvodnění výše). Uvedené sdružení navíc přiznalo, že uhlíkové elektrody představují pouze relativně malou část celkových nákladů výrobců oceli.
(122)
Dále je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný (10). Přestože jsou tato opatření uplatňována již pět let, získávají dovozci/uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i v Indii. Nebyly ani uvedeny žádné skutečnosti svědčící o obtížích při hledání jiných zdrojů. Navíc je třeba připomenout, že co se týče účinku uložení opatření na uživatele, byl v původním šetření učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu nákladů na uhlíkové elektrody pro výrobní odvětví uživatelů by jakékoli zvýšení nákladů pravděpodobně nemělo na toto výrobní odvětví podstatný vliv. Po uložení opatření nebyly zjištěny žádné skutečnosti svědčící o opaku. Je proto možné dojít k závěru, že zachování vyrovnávacích opatření nebude mít pravděpodobně na vývozce/uživatele v Unii podstatný účinek.
4. Závěr
(123)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající vyrovnávací opatření neměla být zachována.
H. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(124)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(125)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení by měla být vyrovnávací opatření uložená z dovozu některých uhlíkových elektrod pocházejících z Indie zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorických cel.
(126)
Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá sazbě cla použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb vyrovnávacích cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (11) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, které mají prospěch z individuálních celních sazeb,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex85451100 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně nebo odděleně, pocházejících z Indie.
2. Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Konečné clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata - 700016, Západní Bengálsko
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttarpradéš
7,0
A531
Všechny ostatní společnosti
7,2
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. prosince 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1185/2010 AL CONSILIULUI
din 13 decembrie 2010
de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de anumite sisteme de electrozi din grafit originare din India în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 18 din Regulamentul (CE) nr. 597/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 597/2009 al Consiliului din 11 iunie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 15 alineatul (1), articolul 18 și articolul 22 alineatele (1), (2) și (3),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Măsurile în vigoare
(1)
În urma unei anchete antisubvenții (denumită în continuare „ancheta inițială”), Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1628/2004 (2), o taxă compensatorie definitivă la importurile de anumiți electrozi din grafit încadrați în prezent la codul NC ex85451100 și punți (nipluri) din astfel de electrozi încadrate în prezent la codul NC ex85459090 originare din India (denumite în continuare „măsuri compensatorii definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 15,7 %, cu excepția unei societăți pentru care nivelul taxei era de 7 %.
(2)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1629/2004 (3), Consiliul a instituit taxe antidumping definitive la importurile de anumiți electrozi din grafit încadrați în prezent la codul NC ex85451100 și punți (nipluri) din astfel de electrozi încadrate în prezent la codul NC ex85459090 originare din India (denumite în continuare „măsuri antidumping definitive”). Măsurile au luat forma unei taxe ad valorem de 0 %.
(3)
În urma unei reexaminări intermediare parțiale ex officio a măsurilor compensatorii, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1354/2008 (4), a modificat Regulamentele (CE) nr. 1628/2004 și (CE) nr. 1629/2004. Taxele compensatorii definitive au fost modificate la 6,3 % și 7 % pentru importurile provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale de 7,2 %. Taxele antidumping definitive au fost modificate la 9,4 % și 0 % pentru importurile provenind de la exportatori desemnați individual, cu un nivel al taxei reziduale de 8,5 %.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(4)
În urma publicării unui aviz de expirare iminentă (5) a măsurilor compensatorii definitive în vigoare, Comisia a primit, la 18 iunie 2009, o cerere de deschidere a unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării acestor măsuri, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Cererea a fost prezentată de trei producători din Uniune ai produsului similar, și anume Graftech International, SGL Carbon GmbH și Tokai ERFTCARBON GmbH (denumiți în continuare „solicitanții”), care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 90 %, din producția totală a Uniunii de anumite sisteme de electrozi din grafit.
(5)
Cererea s-a bazat pe faptul că expirarea măsurilor ar conduce probabil la continuarea sau reapariția subvenționării și a prejudiciului pentru industria din Uniune.
(6)
Înainte de deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor și în conformitate cu articolul 22 alineatul (1) și cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază, Comisia a informat autoritățile publice indiene (denumite în continuare „API”) că a primit o cerere de reexaminare justificată corespunzător. De asemenea, le-a invitat să angajeze consultări pentru a clarifica situația în legătură cu acest subiect și pentru a găsi o soluție acceptată de ambele părți. API au acceptat invitația și consultările au avut loc la data de 16 septembrie 2009. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, s-a luat notă în mod corespunzător de observațiile prezentate de autoritățile publice indiene.
3. Deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor
(7)
În urma consultării Comitetului consultativ și a stabilirii faptului că există elemente de probă suficiente pentru deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor, Comisia a anunțat la 17 septembrie 2009, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (6) (denumit în continuare „aviz de deschidere”), deschiderea unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
4. Anchete paralele
(8)
Printr-un aviz de deschidere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 17 septembrie 2009 (7), Comisia a anunțat, de asemenea, deschiderea unei anchete de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor antidumping definitive în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (8).
5. Ancheta
5.1. Perioada de anchetă
(9)
Ancheta privind continuarea sau reapariția subvenționării a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea evoluției situației în sensul evaluării probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2006 și sfârșitul perioadei anchetei de reexaminare („perioada luată în considerare”).
5.2. Părțile vizate de anchetă
(10)
Comisia a informat în mod oficial solicitanții, ceilalți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți a fi interesați și autoritățile publice indiene cu privire la deschiderea reexaminării efectuate în perspectiva expirării măsurilor. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute, în scris, punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(11)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat aceasta și care au demonstrat că există motive speciale care să justifice audierea.
(12)
Având în vedere numărul mare de importatori neafiliați, s-a considerat adecvat, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, să se analizeze dacă este necesar să se recurgă la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să decidă dacă este cu adevărat necesar să se procedeze prin eșantionare și, după caz, să se determine alcătuirea eșantionului, părțile anterior menționate au fost invitate, în temeiul articolului 27 din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea reexaminărilor și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere. Cu toate acestea, niciun importator neafiliat nu a cooperat la anchetă. Prin urmare, nu a fost necesară eșantionarea.
(13)
Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute ca fiind interesate și celor care s-au făcut cunoscute în termenul stabilit în avizul de deschidere. S-au primit răspunsuri din partea a trei grupuri de producători din Uniune (și anume solicitanții), a unui producător-exportator și a 17 utilizatori, precum și din partea API. Niciunul dintre importatori nu și-a manifestat disponibilitatea în cadrul eșantionării și niciun alt importator nu a furnizat Comisiei informații și nici nu s-a făcut cunoscut în cursul anchetei.
(14)
Doar unul dintre cei doi producători-exportatori cunoscuți, și anume HEG Limited („HEG”), a cooperat în cadrul reexaminării oferind un răspuns la chestionar. În această privință, ar trebui remarcat faptul că, în cadrul anchetei inițiale, numele oficial și complet al societății respective era Hindustan Electro Graphite Limited. Societatea și-a schimbat ulterior numele în HEG Limited. Al doilea producător-exportator care a cooperat în ancheta inițială, și anume Graphite India Limited („GIL”), a decis să nu răspundă la chestionar în cadrul prezentei reexaminări.
(15)
Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru a determina probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului și a prejudiciului consecutiv, precum și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor părți interesate:
(a)
producători din Uniune
-
SGL Carbon GmbH, Wiesbaden și Meitingen, Germania;
-
Graftech Switzerland SA, Bussigny, Elveția;
-
Graftech Iberica S.L., Ororbia, Spania;
-
Tokai ERFTCARBON GmbH, Grevenbroich, Germania;
(b)
producător-exportator în India
-
HEG Limited, Bhopal;
(c)
autoritățile publice indiene („API”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(16)
Produsul care face obiectul prezentei reexaminări este același cu produsul la care se referă ancheta inițială, și anume electrozii din grafit, de tipul celor utilizați pentru cuptoare (furnale) electrice, cu o densitate aparentă de minimum 1,65 g/cm3 și cu o rezistență electrică de maximum 6,0 μ.Ω.m, care se încadrează în prezent la codul NC ex85451100 și punțile (niplurile) din astfel de electrozi, care se încadrează în prezent la codul NC ex85459090, importate fie împreună, fie separat, originare din India (denumite în continuare „produsul în cauză”).
(17)
Ancheta a confirmat faptul că, la fel ca în cazul anchetei inițiale, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de producătorul-exportator pe piața internă din India, precum și cele fabricate și vândute în UE de producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări de bază și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI SUBVENȚIONĂRII
1. Introducere
(18)
Pe baza informațiilor conținute în cererea de reexaminare și a răspunsurilor primite la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul unei anchete următoarele sisteme, în cadrul cărora se presupune că se acordă subvenții:
Sistemele naționale
(a)
Sistemul autorizațiilor prealabile (Advance Authorisation Scheme - „AAS”)
(b)
Sistemul de credite pentru taxe de import (Duty Entitlement Passbook Scheme - „DEPBS”)
(c)
Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție (Export Promotion Capital Goods Scheme - „EPCGS”)
Sistemul regional
(d)
Sistemul de scutire de taxa pe electricitate (Electricity Duty Exemption Scheme - „EDES”)
(19)
Sistemele menționate la literele (a)-(c) se bazează pe Legea comerțului exterior (dezvoltare și reglementare) din 1992 (Legea nr. 22 din 1992), care a intrat în vigoare la 7 august 1992 (denumită în continuare „Legea comerțului exterior”). Legea comerțului exterior autorizează autoritățile publice indiene să emită avize privind politica de export și import. Aceste politici sunt rezumate în documentele intitulate „Politica în domeniul comerțului exterior”, publicate o dată la cinci ani de Ministerul Comerțului și actualizate în mod periodic. Două documente legate de politica în domeniul comerțului exterior sunt relevante pentru PAR în cauză, și anume „politica în domeniul comerțului exterior 04-09” și „politica în domeniul comerțului exterior 09-14”. Ultimul dintre acestea a intrat în vigoare în aprilie 2009. În plus, autoritățile publice indiene definesc, de asemenea, procedurile aplicabile „politicii în domeniul comerțului exterior 04-09” și „politicii în domeniul comerțului exterior 09-14” într-un „Manual de proceduri (Handbook of Procedures), volumul I” („HOP I 04-09” și, respectiv, „HOP I 09-14”). Manualul de proceduri este, de asemenea, actualizat periodic.
(20)
Sistemul indicat la litera (d) este gestionat de autoritățile statului Madhya Pradesh.
2. Sistemul autorizațiilor prealabile („AAS”)
(21)
În cursul anchetei, s-a constatat că producătorul indian cooperant nu a obținut beneficii în cadrul sistemului AAS în cursul PAR. Prin urmare, nu a fost necesară o analiză suplimentară a sistemului menționat în cadrul prezentei anchete.
3. Sistemul de credite pentru taxe de import („DEPBS”)
(a) Temeiul juridic
(22)
Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește la punctul 4.3 din „politica în domeniul comerțului exterior 04-09” și „politica în domeniul comerțului exterior 09-14”, precum și în capitolul 4 din „HOP I 04-09” și „HOP I 09-14”.
(b) Eligibilitate
(23)
Orice fabricant-exportator sau comerciant-exportator poate beneficia de acest sistem.
(c) Aplicarea practică a DEPBS
(24)
Un exportator eligibil poate solicita credite DEPBS care sunt calculate ca procentaj din valoarea produselor exportate în cadrul acestui sistem. Autoritățile publice indiene au stabilit astfel de rate DEPBS pentru majoritatea produselor, inclusiv pentru produsul în cauză. Ele sunt stabilite pe baza Standard Input Output Norm („SION”), o normă care ține seama de presupusa parte de materii prime importate în produsul exportat și de incidența taxelor vamale asupra acestor importuri prezumate, indiferent dacă taxele la import au fost sau nu achitate efectiv.
(25)
Pentru a putea beneficia de avantajele acordate în cadrul acestui sistem, o societate trebuie să exporte. În momentul tranzacției de export, exportatorul trebuie să prezinte autorităților din India o declarație care să precizeze că exportul este efectuat în temeiul DEPBS. Pentru ca mărfurile să poată fi exportate, autoritățile vamale indiene eliberează, în timpul procedurii de expediere, un aviz de expediție care indică, între altele, valoarea creditului DEPBS care va fi acordat pentru această tranzacție de export. La acest stadiu, exportatorul cunoaște avantajul de care urmează să beneficieze. Odată ce avizul de expediție a fost eliberat de către autoritățile vamale, autoritățile publice indiene nu mai pot reveni asupra deciziei de acordare a creditului DEPBS. Rata DEPBS aplicabilă pentru calculul creditului pentru drepturi de import acordat este rata aflată în vigoare în momentul declarației de export. Prin urmare, modificarea retroactivă a nivelului beneficiului nu este posibilă.
(26)
S-a constatat, de asemenea, că, în conformitate cu standardele indiene de contabilitate, creditele DEPBS pot fi înscrise ca profituri în conturile comerciale, pe baza principiilor contabilității de angajamente, odată ce obligația de export a fost îndeplinită. Aceste credite pot fi utilizate pentru achitarea taxelor vamale datorate la orice import ulterior de bunuri care nu au fost supuse unor restricții la import, cu excepția bunurilor de capital. Produsele astfel importate pot fi vândute pe piața internă (supuse taxei de vânzare) sau utilizate în alt fel. Creditele DEPBS sunt liber transferabile și au o valabilitate de 12 luni de la data acordării.
(27)
Cererile de credite DEPBS se prezintă în format electronic și pot acoperi un număr nelimitat de tranzacții de export. De facto, nu există un termen strict pentru a solicita credite DEPBS. Sistemul electronic utilizat pentru gestionarea DEPBS nu exclude în mod automat tranzacțiile de export efectuate după termenul de depunere a cererilor menționat în capitolul 4.47 din HOP I 04-09 și 09-14. În plus, după cum dispune explicit capitolul 9.3 din HOP I 04-09 și 09-14, cererile primite după expirarea termenelor pot fi întotdeauna luate în considerare, dar li se va impune o mică taxă de penalizare (de exemplu, 10 % din credite).
(28)
S-a stabilit că producătorul-exportator indian cooperant a beneficiat de acest sistem în cursul PAR.
(d) Concluzii privind DEPBS
(29)
Sistemul DEPBS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Creditul DEPBS constituie o contribuție financiară din partea API, deoarece acesta este utilizat în cele din urmă pentru compensarea taxelor la import, diminuând astfel veniturile din taxe ale API, care în mod normal s-ar cuveni a fi percepute. În plus, creditul DEPBS conferă un avantaj exportatorului, deoarece îmbunătățește lichiditatea acestuia.
(30)
În afară de aceasta, DEPBS este condiționat în drept de rezultatele obținute la export și, prin urmare, este considerat specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază.
(31)
Acest sistem nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, astfel cum a susținut producătorul-exportator indian cooperant. Regimul nu respectă normele stricte enunțate în anexa I punctul (i), în anexa II (definiția și normele referitoare la drawback) și în anexa III (definiția și normele referitoare la drawback pentru inputurile de substituire) din regulamentul de bază. Exportatorul nu are obligația de a consuma efectiv mărfurile importate cu scutire de taxe vamale în procesul de producție, iar valoarea creditelor nu se calculează în funcție de cantitatea reală de materii prime utilizată. În afară de aceasta, nu există niciun sistem sau procedură care verifică ce materii prime sunt consumate în procesul de fabricare a produsului exportat sau dacă s-a realizat o plată excesivă a taxelor la import în sensul anexei I punctul (i) și al anexelor II și III din regulamentul de bază. În final, un exportator poate beneficia de avantajele sistemului DEPBS, fie că importă sau nu materii prime. Pentru a obține beneficiul, un exportator trebuie doar să exporte mărfuri, fără să demonstreze că a importat vreo materie primă. În consecință, chiar și exportatorii care își achiziționează toate materiile prime de pe piața internă și care nu importă niciunul dintre produsele care pot fi utilizate ca materii prime sunt îndreptățiți să beneficieze de DEPBS.
(e) Calculul valorii subvenției
(32)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (2) și cu articolul 5 din regulamentul de bază, valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în funcție de avantajul conferit beneficiarului, înregistrat pe perioada anchetei de reexaminare. În această privință, s-a considerat că avantajul era conferit beneficiarului în momentul tranzacției de export efectuate în temeiul acestui sistem. În momentul respectiv, API pot renunța la perceperea taxelor vamale, fapt care constituie o contribuție financiară în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază.
(33)
Ținând seama de cele prezentate mai sus, se consideră adecvat ca avantajul conferit în cadrul DEPBS să fie calculat prin însumarea creditelor obținute pentru toate tranzacțiile de export realizate în cadrul acestui sistem în cursul PAR.
(34)
Producătorul-exportator indian cooperant a afirmat că, în cazul său, toate creditele DEPBS obținute fuseseră utilizate pentru a importa materiale utilizate exclusiv pentru fabricarea produsului în cauză, cu toate că, în principiu, i se permitea să le vândă sau să le utilizeze pentru importul altor materiale. Societatea a susținut că, prin urmare, DEPBS era un sistem normal de drawback al taxelor și că doar rambursarea excesivă ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. Cu toate acestea, această afirmație a trebuit să fie respinsă, deoarece, astfel cum s-a explicat mai sus în considerentul 31, DEPBS nu este considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire, fapt recunoscut și de API. Prin urmare, nu este relevant modul în care exportatorul utilizează efectiv licențele obținute în cadrul acestui sistem. Exportatorul obține acordarea irevocabilă a unui avantaj în momentul tranzacțiilor de export efectuate în cadrul acestui sistem, nu în momentul utilizării ulterioare a licenței.
(35)
În urma prezentării unor cereri justificate, costurile suportate în mod necesar pentru a beneficia de subvenție au fost deduse din credite pentru a obține valorile subvenției ca numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.
(36)
În conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, aceste valori ale subvenției au fost repartizate pe cifra de afaceri totală realizată la export în perioada anchetei de reexaminare ca numitor adecvat, deoarece subvenția este subordonată rezultatelor la export și nu s-a acordat în raport cu cantitățile fabricate, produse, exportate sau transportate.
(37)
Pe baza celor de mai sus, rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru producătorul-exportator cooperant în cursul PAR se ridică la 5,7 %.
4. Sistemul taxelor preferențiale la importul de mijloace de producție („EPCGS”)
(a) Temeiul juridic
(38)
Descrierea detaliată a acestui sistem se regăsește în capitolul 5 din „politica în domeniul comerțului exterior 04-09” și „politica în domeniul comerțului exterior 09-14”, precum și în capitolul 5 din „HOP I 04-09” și „HOP I 09-14”.
(b) Eligibilitate
(39)
Pot beneficia de sistem producătorii-exportatori, precum și comercianții-exportatori „asociați” producătorilor și prestatorilor de servicii.
(c) Aplicare practică
(40)
Sub rezerva unei obligații de export, societățile sunt autorizate să importe mijloace de producție (noi și, din aprilie 2003, de mâna a doua, vechi de maximum 10 ani) cu un nivel al taxei redus. În acest scop, autoritățile publice indiene eliberează, la cerere, o licență EPCGS, în schimbul unei taxe. Din aprilie 2000, sistemul prevede aplicarea unui nivel redus al taxei de import de 5 % tuturor mijloacelor de producție importate în temeiul acestui sistem. Până la 31 martie 2000, se aplica un nivel efectiv al taxelor de 11 % (inclusiv o suprataxă de 10 %) și, în cazul importurilor cu valoare ridicată, un nivel zero al taxelor. Pentru a îndeplini obligația de export, mijloacele de producție importate trebuie folosite pentru producerea unei anumite cantități de produse de export, într-o perioadă determinată. Conform noii „politici în domeniul comerțului exterior 09-14”, mijloacele de producție pot fi importate cu un nivel al taxei de 0 % în cadrul EPCGS, însă în acest caz perioada pentru îndeplinirea obligației de export este mai scurtă.
(41)
Titularul unei licențe EPCGS poate, de asemenea, să achiziționeze mijloace de producție pe piața internă. În acest caz, producătorul național de mijloace de producție poate să profite el însuși de acest beneficiu și să importe cu scutire de taxe vamale componentele necesare pentru fabricarea unor astfel de mijloace de producție. În mod alternativ, producătorul național poate solicita să beneficieze de avantajul aferent exporturilor prevăzute în cazul livrării mijloacelor de producție titularului licenței EPCGS.
(42)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant a utilizat acest sistem în cursul PAR.
(d) Concluzii privind EPCGS
(43)
Sistemul EPCGS acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Reducerea taxei constituie o contribuție financiară din partea API, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale API, care, în mod normal, s-ar cuveni a fi percepute. În afară de aceasta, reducerea taxei conferă exportatorului un avantaj în măsura în care taxele economisite la import ameliorează lichiditățile societății.
(44)
În plus, sistemul EPCGS este subordonat de drept rezultatelor la export, deoarece licențele nu pot fi obținute fără a încheia un angajament de export. Prin urmare, acesta este considerat drept specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (4) primul paragraf litera (a) din regulamentul de bază. Producătorul-exportator cooperant a susținut că subvențiile din cadrul sistemului EPCGS nu ar mai trebui considerate ca fiind condiționate de rezultatele la export în ceea ce privește achiziționarea de mijloace de producție, în cazul în care obligația de export era deja îndeplinită înainte de PAR. Prin urmare, ele nu ar trebui considerate drept subvenții specifice și nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii. Totuși, acest argument trebuie respins. Trebuie subliniat faptul că subvenția în sine era subordonată rezultatelor la export, mai precis, nu ar fi fost acordată în cazul în care societatea nu ar fi acceptat o anumită obligație de export.
(45)
Sistemul EPCGS nu poate fi considerat un sistem autorizat de drawback al taxelor sau un sistem autorizat de drawback pentru inputurile de substituire în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază. Mijloacele de producție nu sunt incluse în domeniul de aplicare al unor astfel de sisteme autorizate, definite în anexa I punctul (i) din regulamentul de bază, deoarece nu sunt consumate în procesul de fabricație a produselor exportate.
(e) Calculul valorii subvenției
(46)
Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) din regulamentul de bază, pe baza valorii taxelor vamale neachitate pentru mijloacele de producție importate, repartizate pe o perioadă corespunzătoare duratei normale de amortizare a acestor mijloace de producție în industria în cauză. La această valoare s-au adăugat dobânzi pentru a reflecta valoarea totală a beneficiului în timp. Rata dobânzii comerciale în perioada anchetei de reexaminare în India a fost considerată adecvată în acest scop.
(47)
În conformitate cu articolul 7 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază, valoarea subvenției s-a repartizat pe cifra de afaceri realizată la export în cursul PAR ca numitor adecvat, deoarece subvenția este subordonată rezultatelor la export.
(48)
Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru producătorul-exportator cooperant în cursul PAR se ridică la 0,9 %.
5. Sistemul de scutire de taxa pe electricitate („EDES”) - sistem regional al statului Madhya Pradesh
(49)
În conformitate cu Politica de promovare industrială din 2004, statul Madhya Pradesh („MP”) oferă scutire de taxa pe electricitate societăților industriale care investesc în generarea de energie electrică pentru consum captiv.
(a) Temeiul juridic
(50)
Descrierea detaliată a EDES este cuprinsă în Notificarea nr. 29 a autorităților publice din Madhya Pradesh din 21 iulie 2006 și în Ordinul nr. 4238-XIII-2006 anexa C din 12 iulie 2006.
(b) Eligibilitate
(51)
Orice producător care investește un anumit capital în construcția unei centrale electrice în statul Madhya Pradesh poate beneficia de acest sistem.
(c) Aplicare practică
(52)
EDES prevede scutirea de plata taxei pe electricitate - un impozit local pe vânzări perceput în mod normal în Madhya Pradesh - pentru societățile care au investit o anumită sumă în construcția unei centrale electrice. Scutirea este acordată pe o anumită perioadă în funcție de valoarea investiției. Obiectivul sistemului este dezvoltarea infrastructurii, deoarece centralele electrice de stat nu le pot furniza suficientă electricitate societăților din zonă. Scutirea de taxă se acordă doar pentru utilizarea captivă a energiei.
(53)
S-a constatat că producătorul-exportator cooperant a utilizat acest sistem în cursul PAR.
(d) Concluzii privind EDES
(54)
Sistemul EDES acordă subvenții în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. Scutirea de taxă constituie o contribuție financiară a autorităților publice din Madhya Pradesh, deoarece această concesie diminuează veniturile din taxe ale autorităților publice, care în mod normal s-ar cuveni a fi percepute. În plus, reducerea impozitului conferă un avantaj exportatorului, deoarece taxele economisite la achiziția de electricitate îmbunătățesc lichiditatea acestuia.
(55)
Sistemul EDES nu se subordonează de drept rezultatelor la export. În plus, nu este limitat de drept la anumite zone geografice în cadrul statului Madhya Pradesh sau doar la anumite societăți sau ramuri ale industriei. Prin urmare, producătorul-exportator cooperant a afirmat că acest sistem nu ar trebui considerat ca fiind specific și, în consecință, nu ar trebui să facă obiectul unor măsuri compensatorii, deoarece eligibilitatea sa se bazează pe criterii economice obiective și neutre.
(56)
Cu toate acestea, din cauza lipsei de cooperare a autorităților publice din Madhya Pradesh, Comisia nu a fost în măsură să ajungă la o concluzie definitivă referitoare la acest sistem în ceea ce privește specificitatea și aplicarea practică a acestei legi și gradul de libertate de care se bucură autoritatea care acordă subvenția atunci când emite decizii cu privire la cererile depuse. Într-adevăr, nu se poate determina cu certitudine dacă se respectă articolul 4 alineatul (2) primul paragraf litera (b), având în vedere că nu s-a putut stabili faptul că autoritățile publice din Madhya Pradesh aplică criterii sau condiții obiective pentru acordarea subvenției. Prin urmare, chiar dacă s-a demonstrat că sistemul nu este specific de drept, nu este încă clar că acesta nu este specific de facto. În consecință, acesta este considerat drept specific și poate face obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) primul paragraf litera (c) și cu articolul 4 alineatul (2) al patrulea paragraf din regulamentul de bază.
(e) Calculul valorii subvenției
(57)
Valoarea subvenției a fost calculată, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, pe baza taxei pe vânzări neplătite în ceea ce privește electricitatea în PAR (numărătorul) și a cifrei de afaceri totale a vânzărilor societății (numitorul), deoarece EDES nu se subordonează rezultatelor la export și utilizarea energiei electrice nu era limitată la fabricarea produsului în cauză.
(58)
Rata subvenției stabilită conform acestui sistem pentru producătorul-exportator cooperant în cursul PAR se ridică la 0,5 %.
6. Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii
(59)
Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, stabilită în conformitate cu dispozițiile din regulamentul de bază, exprimată pe o bază ad valorem, se ridică la 7,1 % pentru producătorul-exportator care a făcut obiectul anchetei. Această valoare a subvenției depășește pragul de minimis stabilit la articolul 14 alineatul (5) din regulamentul de bază.
(60)
Nivelul subvențiilor stabilit în cursul procedurii actuale corespunde nivelului subvențiilor de 7,2 % constatat pentru același producător-exportator în cursul celei mai recente reexaminări intermediare.
(61)
Prin urmare, se consideră că, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, subvenționarea a continuat în cursul PAR.
SISTEME
AAS
DEPBS
EPCGS
EDES
Total
HEG Ltd
zero
5,7 %
0,9 %
0,5 %
7,1 %
7. Concluzii privind probabilitatea continuării sau reapariției subvenționării
(62)
În conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă expirarea măsurilor în vigoare ar putea determina continuarea sau reapariția subvenționării.
(63)
În acest sens, se reamintește că doar unul dintre cei doi producători-exportatori cunoscuți ai produsului în cauză a cooperat. S-a stabilit că, în cursul PAR, producătorul-exportator cooperant a continuat să beneficieze de subvenții care puteau face obiectul unor măsuri compensatorii acordate de autoritățile indiene. Sistemele de subvenții analizate mai sus oferă beneficii recurente și nu există elemente care să indice că aceste programe ar fi abandonate treptat sau modificate în viitorul apropiat sau că producătorul-exportator cooperant ar înceta să obțină beneficii în cadrul acestor sisteme. Sistemele în cauză sunt menținute în „politica în domeniul comerțului exterior 09-14”.
(64)
În ceea ce privește celălalt producător-exportator cunoscut din India, conform cererii de reexaminare, acesta a continuat să beneficieze de sistemele de subvenții analizate mai sus. Nu există informații disponibile care să indice contrariul. Prin urmare, se concluzionează că subvenționarea la nivelul întregii țări a continuat.
(65)
Având în vedere constatările enunțate mai sus, se concluzionează că subvenționarea a continuat în cursul PAR și este probabil să continue în viitor.
(66)
Deoarece s-a demonstrat că subvenționarea a continuat în cursul PAR și că este probabil să continue în viitor, probabilitatea reapariției subvenționării este un aspect irelevant.
D. DEFINIȚIA INDUSTRIEI DIN UNIUNE
1. Producția din Uniune
(67)
Pe teritoriul Uniunii, produsul similar este fabricat de cinci societăți sau grupuri de societăți, a căror producție reprezintă producția totală a Uniunii de produs similar în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază.
2. Industria din Uniune
(68)
Două dintre cele cinci grupuri de societăți nu au susținut cererea și nu au cooperat la ancheta de reexaminare răspunzând la chestionar. Următoarele trei grupuri de producători au depus cererea și au acceptat să coopereze: Graftech International, SGL Carbon GmbH și Tokai ERFTCARBON GmbH.
(69)
Aceste trei grupuri de producători reprezintă o proporție majoră din producția totală de produs similar din Uniune, întrucât reprezintă peste 90 % din producția totală a Uniunii de anumite sisteme de electrozi din grafit, astfel cum se arată în considerentul 4 de mai sus. Prin urmare, se consideră că ei constituie industria din Uniune în sensul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria din Uniune”.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Observație preliminară
(70)
Având în vedere faptul că un singur producător-exportator indian al produsului în cauză a cooperat la prezenta anchetă, datele referitoare la importurile produsului în cauză originar din India în Uniunea Europeană nu sunt prezentate cu cifre precise, pentru a păstra confidențialitatea în conformitate cu articolul 29 din regulamentul de bază.
(71)
Situația industriei de electrozi din grafit este strâns legată de cea a sectorului siderurgic, întrucât electrozii din grafit sunt utilizați în principal în siderurgia electrică. În acest context, ar trebui notat faptul că, în anul 2007 și în primele trei trimestre ale anului 2008, în sectorul siderurgic existau condiții comerciale foarte pozitive, acestea fiind prezente și în sectorul electrozilor din grafit.
(72)
Ar trebui notat faptul că volumul vânzărilor de electrozi din grafit urmează o curbă mai mult sau mai puțin conformă cu cea a producției de oțel. Cu toate acestea, contractele de achiziții de electrozi din grafit, vizând prețurile și cantitățile, sunt negociate de obicei pentru perioade cuprinse între 6 și 12 luni. Prin urmare, există în general un decalaj între evoluția volumului vânzărilor determinată de o modificare a cererii și efectele subsecvente asupra prețurilor.
2. Consumul de pe piața Uniunii
(73)
Consumul Uniunii a fost stabilit pe baza volumului de vânzări al industriei din Uniune pe piața Uniunii, a unei estimări a volumului vânzărilor celorlalți producători din Uniune pe piața Uniunii, a datelor de la Eurostat privind importurile, precum și pe baza datelor colectate în conformitate cu articolul 24 alineatul (6) din regulamentul de bază. Precum în ancheta inițială (9), anumite importuri nu au fost luate în considerare, deoarece, pe baza datelor disponibile, acestea păreau să nu reprezinte produsul care face obiectul anchetei.
(74)
Între 2006 și PAR, consumul Uniunii a scăzut cu aproximativ 25 %, scăderea cea mai importantă având loc între 2008 și PAR. Ar trebui să se remarce faptul că, datorită condițiilor comerciale foarte pozitive existente la începutul perioadei luate în considerare, consumul Uniunii a atins niveluri foarte ridicate și a crescut cu 30 % între perioada de anchetă a anchetei inițiale și 2006.
Tabelul 1
2006
2007
2008
PAR
Totalul consumului la nivelul UE (tone)
170 035
171 371
169 744
128 437
Indice (2006 = 100)
100
101
100
76
3. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din India
(75)
Volumul importurilor originare din India (denumită în continuare „țara în cauză”) a crescut constant cu 143 de puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare și a atins un nivel de 5 000 până la 7 000 de tone în cursul PAR. Cota de piață a importurilor provenind din țara în cauză a crescut de mai mult de trei ori între 2006 și PAR, când a atins nivelul de aproximativ 5 %. Cota de piață a continuat să crească în cursul PAR, în ciuda scăderii semnificative a cererii. Prețurile importurilor provenind din țara în cauză au crescut cu 52 % în cursul perioadei examinate, urmând o tendință similară cu cea a prețurilor industriei din Uniune, dar au rămas constant inferioare prețurilor industriei din Uniune. Din motive de confidențialitate, tabelul 2 nu conține cifre precise, întrucât există doar doi producători-exportatori indieni cunoscuți.
Tabelul 2
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor originare din țara în cauză (tone)
2 000-3 000
3 000-4 000
7 000-9 000
5 000-7 000
Indice (2006 = 100)
100
123
318
243
Cota de piață a importurilor originare din țara în cauză
Aproximativ 1,5 %
Aproximativ 2 %
Aproximativ 5 %
Aproximativ 5 %
Prețul importurilor originare din țara în cauză (EUR/tonă)
Aproximativ 2 000
Aproximativ 2 600
Aproximativ 3 000
Aproximativ 3 200
Indice (2006 = 100)
100
133
145
152
4. Situația economică a industriei din Uniune
(76)
În temeiul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei din Uniune.
4.1. Producția
(77)
În cursul PAR, producția a scăzut cu 29 % comparativ cu anul 2006. Producția industriei din Uniune a crescut mai întâi cu 2 % în 2007 comparativ cu 2006, înainte de a scădea drastic, în special în cursul PAR.
Tabelul 3
2006
2007
2008
PAR
Producția (în tone)
272 468
278 701
261 690
192 714
Indice (2006 = 100)
100
102
96
71
4.2. Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(78)
Capacitatea de producție s-a diminuat ușor (cu 2 % în total) între 2006 și PAR. Întrucât producția a scăzut, de asemenea, în 2008, în special în cursul PAR, rata de utilizare a capacității rezultată a înregistrat o scădere globală de 25 de puncte procentuale între 2006 și PAR.
Tabelul 4
2006
2007
2008
PAR
Capacitatea de producție (în tone)
298 500
292 250
291 500
293 500
Indice (2006 = 100)
100
98
98
98
Utilizarea capacității
91 %
95 %
90 %
66 %
Indice (2006 = 100)
100
104
98
72
4.3. Stocuri
(79)
Nivelul stocurilor de sfârșit de exercițiu financiar ale industriei din Uniune a rămas stabil în 2007, comparativ cu 2006, iar apoi a scăzut cu 10 % în 2008. În cursul PAR, nivelul stocurilor a crescut într-o oarecare măsură, dar a rămas la un nivel inferior cu 5 % față de cel din 2006.
Tabelul 5
2006
2007
2008
PAR
Stocuri de sfârșit de exercițiu financiar (în tone)
21 407
21 436
19 236
20 328
Indice (2006 = 100)
100
100
90
95
4.4. Volumul vânzărilor
(80)
Vânzările realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii către clienți independenți au scăzut cu 39 % în cursul perioadei luate în considerare. Ele au avut un nivel foarte ridicat la începutul perioadei luate în considerare, crescând cu aproximativ 70 % comparativ cu perioada de anchetă a anchetei inițiale. Vânzările au scăzut ușor în 2007 și 2008, dar au rămas la un nivel relativ ridicat (în 2008 ele erau, în continuare, cu 47 % superioare față de nivelul atins în perioada de anchetă a anchetei inițiale). Cu toate acestea, volumul vânzărilor a scăzut semnificativ între 2008 și PAR (cu aproximativ o treime).
Tabelul 6
2006
2007
2008
PAR
Volumul vânzărilor realizate în UE către clienți independenți (tone)
143 832
139 491
124 463
88 224
Indice (2006 = 100)
100
97
87
61
4.5. Cota de piață
(81)
Cota de piață deținută de industria din Uniune a scăzut progresiv cu aproximativ 16 puncte procentuale între 2006 și PAR (de la 84,6 % la 68,7 %).
Tabelul 7
2006
2007
2008
PAR
Cota de piață a industriei din Uniune
84,6 %
81,4 %
73,3 %
68,7 %
Indice (2006 = 100)
100
96
87
81
4.6. Creșterea
(82)
Între 2006 și PAR, consumul din Uniune a scăzut cu aproape 25 %. Cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu aproape 16 puncte procentuale, în timp ce cota de piață a importurilor în cauză a crescut cu 3,4 puncte procentuale.
4.7. Ocuparea forței de muncă
(83)
Nivelul de ocupare a forței de muncă pentru industria din Uniune a scăzut cu 7 % între 2006 și PAR.
Tabelul 8
2006
2007
2008
PAR
Ocuparea forței de muncă în legătură cu produsul în cauză (număr de persoane)
1 942
1 848
1 799
1 804
Indice (2006 = 100)
100
95
93
93
4.8. Productivitatea
(84)
Productivitatea forței de muncă din industria din Uniune, măsurată în producție pe persoană angajată pe an, a scăzut cu 24 % între 2006 și PAR. Ea a crescut ușor între 2007 și 2008, înainte de a scădea cu aproximativ 25 % în cursul PAR.
Tabelul 9
2006
2007
2008
PAR
Productivitatea (tone pe angajat)
140
151
146
107
Indice (2006 = 100)
100
107
104
76
4.9. Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(85)
Prețurile de vânzare unitare ale industriei din Uniune arată o tendință pozitivă, înregistrând o creștere de 40 % în cursul perioadei luate în considerare. Această situație se datorează: (i) nivelului general al prețurilor de pe piață, (ii) necesității de a recupera creșterile costurilor de producție și (iii) modului în care sunt stabilite prețurile contractelor de achiziții de bunuri.
(86)
În 2007 și 2008, industria din Uniune a fost în măsură să crească prețurile în contextul unei creșteri generale a prețurilor pieței, care se datorează menținerii unui nivel ridicat al cererii de electrozi din grafit. Această cerere a fost determinată de condițiile comerciale foarte pozitive existente în sectorul siderurgic în primele trei trimestre ale anului 2008, astfel cum se arată în considerentul 71.
(87)
Prețurile au crescut, de asemenea, în 2007 și 2008, parțial pentru a ține cont de creșterile costurilor de producție, în special în ceea ce privește materiile prime. Între 2006 și 2008, costurile au crescut cu 23 %. Cu toate acestea, industria din Uniune a fost în măsură să repercuteze această creștere printr-o creștere semnificativă a prețurilor sale (+ 33 %).
(88)
Prețurile au continuat să crească în PAR, dar într-o măsură mai mică (+ 5 %). Faptul că prețurile nu au scăzut într-o perioadă de scădere a cererii se explică prin modul în care sunt stabilite contractele de achiziții de bunuri pe piață și prin faptul că majoritatea acestor contracte pentru 2009 au fost încheiate în 2008. Astfel cum se precizează în considerentul 72, evoluția volumului vânzărilor de electrozi din grafit este mai mult sau mai puțin conformă cu cea a producției de oțel. Cu toate acestea, negocierea contractelor de achiziții de electrozi din grafit pentru perioade cuprinse între 6 și 12 luni poate conduce la o întârziere a efectului oricărei modificări a cererii (creștere sau scădere) asupra prețurilor. Contractele sunt negociate pe baza volumelor de vânzări așteptate, care pot fi diferite de nivelul efectiv al vânzărilor, astfel încât evoluția prețurilor într-o anumită perioadă nu urmează în mod necesar evoluția volumelor vânzărilor pentru aceeași perioadă. Acesta a fost cazul în PAR, când volumele vânzărilor au scăzut, dar prețurile au rămas ridicate, întrucât majoritatea contractelor de achiziții de bunuri pentru 2009 au fost încheiate în 2008 și anumite livrări prevăzute pentru 2008 au fost amânate până în 2009. Creșterea de 5 % a prețurilor în cursul PAR nu a fost totuși suficientă pentru a acoperi creșterea costurilor (+ 13 %), astfel cum a fost posibil în perioadele precedente. Prețurile au fost renegociate la niveluri mai mici începând cu sfârșitul PAR.
(89)
Astfel cum se explică în considerentul 75, prețurile importurilor provenind din țara în cauză au urmat o tendință similară celor ale industriei din Uniune, dar au fost în mod constant inferioare prețurilor industriei din Uniune.
Tabelul 10
2006
2007
2008
PAR
Prețul unitar de pe piața UE (EUR/tonă)
2 569
3 103
3 428
3 585
Indice (2006 = 100)
100
121
133
140
4.10. Salariile
(90)
Între 2006 și PAR, salariul mediu pe angajat a crescut cu 15 %.
Tabelul 11
2006
2007
2008
PAR
Cost anual al forței de muncă pe angajat (în mii EUR)
52
56
61
60
Indice (2006 = 100)
100
108
118
115
4.11. Investițiile
(91)
Între 2006 și PAR, fluxul anual al investițiilor în produsul în cauză realizate de industria din Uniune a crescut cu 37 %. Cu toate acestea, în cursul PAR investițiile au scăzut cu 14 % comparativ cu anul 2008.
Tabelul 12
2006
2007
2008
PAR
Investiții nete (EUR)
30 111 801
45 383 433
47 980 973
41 152 458
Indice (2006 = 100)
100
151
159
137
4.12. Rentabilitatea și randamentul investițiilor
(92)
În ciuda creșterii de 40 % a costurilor în cursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a reușit, între 2006 și 2007, să crească prețurile la un nivel superior creșterii costurilor, ceea ce a condus la o creștere a rentabilității de la 19 % în 2006 la 26 % în 2007. Între 2007 și 2008, prețurile și costurile au crescut în proporții similare, astfel încât marja industriei din Uniune a rămas stabilă, la nivelul din 2007. Profiturile au scăzut apoi din nou până la 19 % în cursul PAR, din cauza efectului pe care l-au avut asupra costurilor scăderea utilizării capacității de producție și creșterea prețurilor materiilor prime. Profiturile au continuat să scadă în 2009, întrucât industria din Uniune a trebuit să-și ajusteze prețurile prin scădere pentru a ține cont de scăderea generală a prețurilor de vânzare pe piața electrozilor din grafit, datorată reducerii cererii în sectorul siderurgic.
(93)
Randamentul investițiilor („ROI”) a crescut de la nivelul de 71 % în 2006 la 103 % în 2007. În 2008, el a crescut până la 119 %, înainte de a scădea la nivelul de 77 % în cursul PAR. În mod global, randamentul investițiilor a crescut doar cu 6 puncte procentuale între 2006 și PAR.
Tabelul 13
2006
2007
2008
PAR
Profitul net al vânzărilor în UE către clienți independenți (% din vânzările nete)
19 %
26 %
25 %
19 %
ROI (profit net în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)
71 %
103 %
119 %
77 %
4.13. Fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital
(94)
Fluxul de numerar net provenit din activitățile de exploatare a crescut între 2006 și 2007. Această creștere a continuat în 2008, înainte de a scădea în cursul PAR. În mod global, fluxul de numerar a fost cu 28 % mai ridicat în PAR față de începutul perioadei luate în considerare.
(95)
Nu au existat indicii potrivit cărora industria din Uniune ar fi întâmpinat dificultăți în privința mobilizării de capital, în special datorită faptului că unii dintre producători fac parte din grupuri mai mari.
Tabelul 14
2006
2007
2008
PAR
Fluxul de numerar (EUR)
109 819 535
159 244 026
196 792 707
140 840 498
Indice (2006 = 100)
100
145
179
128
4.14. Amploarea subvențiilor
(96)
Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor din India, impactul marjelor actuale de subvenție asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
4.15. Restabilire în urma practicilor anterioare de subvenție și de dumping
(97)
Indicatorii examinați mai sus arată o oarecare îmbunătățire a situației economice și financiare a industriei din Uniune în urma instituirii măsurilor compensatorii și antidumping definitive în 2004. În special, între 2006 și 2008, industria din Uniune a beneficiat de o creștere a prețurilor și a profiturilor. Acest fapt se datorează condițiilor comerciale foarte pozitive care au permis menținerea unui nivel ridicat al prețurilor și al rentabilității, deși cota de piață a industriei din Uniune a scăzut, astfel cum se explică în considerentul 81. Cu toate acestea, în cursul aceleiași perioade și în ciuda măsurilor instituite, cota de piață a importurilor indiene a crescut și produsele indiene au fost importate la prețuri inferioare celor ale industriei din Uniune. În cursul PAR, profiturile industriei din Uniune au început deja să scadă și s-au redus și mai mult în 2009, din cauza creșterii costurilor și a creșterilor limitate ale prețurilor.
5. Impactul importurilor care fac obiectul unor subvenții și alți factori
5.1. Impactul importurilor care fac obiectul unor subvenții
(98)
În ciuda unei creșteri a consumului în Uniune în cursul perioadei luate în considerare, volumul importurilor din țara în cauză a crescut de mai mult de două ori, iar cota de piață a acestor importuri a crescut de mai mult de trei ori (a se vedea considerentul 75). Dacă taxele antidumping și compensatorii nu sunt luate în considerare, importurile provenind din țara în cauză au subcotat prețurile industriei din Uniune în cursul PAR, deși cu mai puțin de 2 %.
5.2. Impactul crizei economice
(99)
Datorită condițiilor economice foarte pozitive existente în sectorul siderurgic și în sectoarele conexe, inclusiv cel al electrozilor din grafit, în 2007 și în primele trei trimestre ale anului 2008 situația economică a industriei din Uniune era relativ bună până în momentul începerii crizei economice, la sfârșitul anului 2008. Faptul că negocierea contractelor de achiziții de electrozi din grafit are loc în general pentru perioade cuprinse între 6 și 12 luni înseamnă că există o întârziere a efectului oricărei modificări a cererii (creștere sau scădere) asupra prețurilor. Întrucât contractele pentru PAR au fost negociate într-un moment în care efectele crizei economice nu puteau fi prevăzute, impactul crizei economice în cursul PAR a fost resimțit în principal în materie de volume, deoarece, în ceea ce privește prețurile, orice impact ar fi fost resimțit de industria din Uniune cu o anumită întârziere. În acest context, trebuie notat faptul că situația industriei din Uniune s-a deteriorat în anumite privințe, chiar și în timpul perioadei în care existau condiții economice pozitive, întrucât importurile provenind din țara în cauză au condus la o scădere a cotei de piață. Faptul că această deteriorare nu a condus la efecte negative mai importante s-a datorat, pe de o parte, nivelului ridicat al cererii din perioada 2007-2008, care i-a permis industriei din Uniune să-și mențină volume de producție și de vânzări ridicate, și, pe de altă parte, faptului că, atunci când aceste volume au scăzut în cursul PAR, prețurile au putut fi menținute totuși datorită decalajului temporal menționat anterior.
5.3. Importurile din alte țări
(100)
Datorită includerii unor produse diferite de produsul care face obiectul anchetei în datele Eurostat referitoare la importuri de la nivelul codului NC, analiza următoare a fost efectuată pe baza datelor referitoare la importuri de la nivelul codului Taric, completate cu date colectate în conformitate cu articolul 24 alineatul (6) din regulamentul de bază. Anumite importuri nu au fost luate în considerare, deoarece, conform informațiilor disponibile, acestea păreau să nu reprezinte produsul care face obiectul anchetei.
(101)
Conform estimărilor, volumul importurilor provenind din alte țări terțe a crescut cu 63 %, de la aproximativ 11 000 de tone în 2006 la aproximativ 18 500 tone în cursul PAR. Cota de piață a importurilor provenind din alte țări a crescut de la 6,6 % în 2006 la 14,4 % în cursul PAR. Prețul mediu al importurilor din alte țări terțe a crescut cu 42 % între 2006 și PAR. Principalele importuri par a proveni din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), Rusia, Japonia și Mexic, acestea fiind singurele țări care aveau cote de piață individuale de peste 1 % în cursul PAR. Importurile din aceste țări sunt examinate mai detaliat în următoarele considerente. Importurile provenind din alte nouă țări reprezintă o cotă de piață totală de doar 2 % aproximativ și nu sunt examinate mai îndeaproape.
(102)
Cota de piață a importurilor chineze a crescut cu 2,4 puncte procentuale în cursul perioadei examinate (de la 0,2 % la 2,6 %). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri mai mici decât cele ale industriei din Uniune și decât prețurile importurilor originare din India.
(103)
Cota de piață a importurilor din Rusia a crescut cu 4,2 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare (de la 1,9 % la 6,1 %). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri ușor mai mici decât cele ale industriei din Uniune, dar mai mari decât prețurile importurilor originare din India.
(104)
Cota de piață a importurilor din Japonia a scăzut cu 0,4 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare (de la 2,0 % la 1,6 %). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri similare sau mai mari decât prețurile industriei din Uniune și, de asemenea, mai mari decât prețurile importurilor originare din India.
(105)
Cota de piață a importurilor din Mexic a crescut cu 1,0 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare (de la 0,9 % la 1,9 %). Informațiile disponibile arată că aceste importuri au fost efectuate la prețuri mai mari decât cele ale industriei din Uniune și decât prețurile importurilor originare din India.
(106)
În concluzie, nu se poate exclude faptul că creșterea importurilor provenind din RPC și din Rusia ar fi putut contribui într-o anumită măsură la scăderea cotei de piață a industriei din Uniune. Cu toate acestea, având în vedere natura generală a datelor disponibile în statisticile referitoare la importuri, care nu permit o comparație a prețurilor în funcție de tipul de produs, astfel cum a fost posibil în cazul Indiei pe baza datelor detaliate furnizate de producătorul-exportator, impactul importurilor provenind din RPC și din Rusia nu poate fi determinat cu certitudine.
Tabelul 15
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din alte țări (în tone)
11 289
11 243
19 158
18 443
Indice (2006 = 100)
100
100
170
163
Cota de piață a importurilor provenind din alte țări
6,6 %
6,6 %
11,3 %
14,4 %
Prețul importurilor provenind din alte țări (EUR/tonă)
2 467
3 020
3 403
3 508
Indice (2006 = 100)
100
122
138
142
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din RPC (tone)
421
659
2 828
3 380
Indice (2006 = 100)
100
157
672
804
Cota de piață a importurilor provenind din RPC
0,2 %
0,4 %
1,7 %
2,6 %
Prețul importurilor provenind din RPC (EUR/tonă)
1 983
2 272
2 818
2 969
Indice (2006 = 100)
100
115
142
150
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din Rusia (tone)
3 196
2 887
8 441
7 821
Indice (2006 = 100)
100
90
264
245
Cota de piață a importurilor provenind din Rusia
1,9 %
1,7 %
5,0 %
6,1 %
Prețurile importurilor provenite din Rusia (EUR/tonă)
2 379
2 969
3 323
3 447
Indice (2006 = 100)
100
125
140
145
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenind din Japonia (tone)
3 391
2 223
3 731
2 090
Indice (2006 = 100)
100
66
110
62
Cota de piață a importurilor provenind din Japonia
2,0 %
1,3 %
2,2 %
1,6 %
Prețul importurilor provenind din Japonia (EUR/tonă)
2 566
3 131
3 474
3 590
Indice (2006 = 100)
100
122
135
140
2006
2007
2008
PAR
Volumul importurilor provenite din Mexic (tone)
1 478
2 187
2 115
2 465
Indice (2006 = 100)
100
148
143
167
Cota de piață a importurilor provenite din Mexic
0,9 %
1,3 %
1,2 %
1,9 %
Prețul importurilor provenite din Mexic (EUR/tonă)
2 634
3 629
4 510
4 554
Indice (2006 = 100)
100
138
171
173
6. Concluzie
(107)
După cum se menționează în considerentul 75, volumul importurilor provenind din țara în cauză a crescut de mai mult de două ori între 2006 și PAR. Ținând seama de faptul că, în cursul aceleiași perioade, consumul a scăzut cu 25 %, a rezultat o creștere puternică a cotei de piață deținute de exportatorii indieni, de la aproximativ 1,5 % în 2006 la aproximativ 5 % în PAR. Deși prețurile indiene la exportul către Uniune au crescut considerabil în cursul perioadei luate în considerare, ca o consecință a prețurilor de piață în general ridicate, ele au subcotat totuși prețurile industriei din Uniune.
(108)
Între 2006 și PAR și în ciuda existenței măsurilor antidumping și compensatorii, o serie de indicatori importanți au avut o evoluție negativă: producția și volumul vânzărilor au scăzut cu 29 % și, respectiv, 39 %, rata de utilizare a capacităților a scăzut cu 28 % și a fost urmată de o scădere a nivelului ocupării forței de muncă și al productivității. Deși o parte a acestor evoluții negative poate fi explicată prin scăderea puternică a consumului, care s-a redus cu aproape 25 % în cursul perioadei luate în considerare, scăderea puternică a cotei de piață a industriei din Uniune (cu 15,9 puncte procentuale între 2006 și PAR) trebuie interpretată, de asemenea, în lumina creșterii constante a cotei de piață a importurilor provenind din India.
(109)
În ceea ce privește nivelul relativ ridicat al profiturilor înregistrate în cursul PAR, el se datorează în principal nivelului continuu ridicat al prețurilor, din motivele expuse în considerentul 88. Se concluzionează că situația industriei din Uniune s-a deteriorat în general în cursul perioadei luate în considerare și că industria din Uniune s-a aflat într-o situație precară la sfârșitul PAR, în ciuda nivelului relativ ridicat al profiturilor înregistrate în acel moment, când eforturile sale de a menține volumele vânzărilor și un nivel satisfăcător al prețurilor - într-o situație de scădere a cererii - au fost compromise de prezența crescută a importurilor indiene care făceau obiectul unor subvenții.
F. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
1. Observații preliminare
(110)
După cum s-a arătat deja, instituirea măsurilor compensatorii a permis doar redresarea parțială a industriei din Uniune în urma prejudiciului suferit. Cu toate acestea, atunci când nivelurile înalte de consum pe care Uniunea le-a cunoscut în cea mai mare parte din perioada luată în considerare au dispărut în cursul PAR, industria din Uniune s-a aflat într-o situație fragilă și vulnerabilă și a rămas expusă efectului prejudiciabil al importurilor subvenționate provenite din India. În special, capacitatea industriei din Uniune de a recupera costurile majorate a fost slabă la sfârșitul PAR.
2. Raportul dintre prețurile la export și volumele exportate către țări terțe și prețurile la export și volumele exportate către Uniune
(111)
S-a constatat faptul că prețul mediu de vânzare practicat de producătorii indieni la export către țări care nu erau membre ale UE era mai mic decât prețul mediu de vânzare la export către Uniune și mai mic decât prețurile practicate pe piața internă. Vânzările exportatorilor indieni care au ca destinație alte piețe decât UE erau în cantități importante, reprezentând majoritatea vânzărilor lor totale la export. În consecință, s-a considerat că, în cazul în care măsurile expiră, exportatorii indieni vor fi stimulați să reorienteze cantități mari din exporturile lor din alte țări terțe către piața Uniunii, mai atrăgătoare, la niveluri de preț care, chiar dacă ar fi mai ridicate decât prețurile către țări terțe, ar rămâne probabil inferioare față de nivelurile actuale ale prețurilor la export către Uniune.
3. Capacități neutilizate și stocuri pe piața indiană
(112)
Producătorul indian cooperant dispunea de importante capacități neutilizate și a preconizat să își mărească capacitatea în 2010/2011. În consecință, capacitățile care să permită creșterea semnificativă a volumului exporturilor către UE există, în special deoarece nu există niciun indiciu conform căruia piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi o eventuală creștere a producției.
(113)
În observațiile sale privind comunicarea constatărilor, producătorul indian cooperant a afirmat că principalele cauze pentru existența capacităților sale neutilizate erau criza economică și scăderea cererii aferente acesteia. Cu toate acestea, o parte semnificativă din capacitățile neutilizate ale societății se explică prin faptul că aceasta și-a mărit substanțial capacitățile între 2006 și PAR. În plus, ar trebui menționat faptul că societatea a prevăzut o creștere suplimentară a capacităților sale. De asemenea, ar trebui remarcat faptul că există un alt producător indian care nu a cooperat, care dispune de capacități și de o rată de utilizare similare și care a anunțat recent, de asemenea, o creștere și mai substanțială a capacităților sale.
4. Concluzie
(114)
Producătorii din țara în cauză au capacitatea de a-și mări și/sau de a-și reorienta exporturile către piața Uniunii. De asemenea, prețurile exporturilor indiene către țări terțe sunt mai scăzute decât cele către Uniune. Ancheta a arătat că, pe baza tipurilor de produse comparabile, producătorii-exportatori cooperanți au vândut produsul în cauză la prețuri mai scăzute decât cele practicate de industria din Uniune. Aceste prețuri scăzute scad cel mai probabil în conformitate cu prețurile mai scăzute practicate de restul lumii. O astfel de politică de prețuri, corelată cu capacitatea exportatorilor din țara în cauză de a furniza cantități substanțiale din produsul în cauză către piețele din UE ar avea, după toate probabilitățile, un impact negativ asupra situației economice a industriei din Uniune.
(115)
După cum se explică anterior, situația industriei din Uniune rămâne fragilă și vulnerabilă. Este probabil ca, în cazul în care industria din Uniune ar fi expusă unei creșteri a importurilor originare din țara în cauză la prețuri care fac obiectul unor subvenții, să rezulte o deteriorare a vânzărilor sale, a cotei sale de piață, a prețurilor sale de vânzare și, prin urmare, a situației sale financiare, de o amploare comparabilă cu cea constatată în ancheta inițială. Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează, prin urmare, că abrogarea măsurilor ar determina, după toate probabilitățile, o degradare a situației deja fragile a industriei din Uniune, precum și reapariția unui prejudiciu important pentru aceasta.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(116)
În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă menținerea măsurilor compensatorii existente ar fi împotriva interesului Uniunii în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea diferitelor interese în cauză, și anume cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor.
(117)
Trebuie reamintit faptul că ancheta inițială a dus la concluzia că instituirea de măsuri nu este contrară interesului Uniunii. În afară de aceasta, faptul că prezenta anchetă este o anchetă de reexaminare, adică analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri compensatorii, permite evaluarea oricărui impact negativ anormal al acestor măsuri asupra părților în cauză.
(118)
Pe această bază, s-a examinat dacă, contrar concluziilor privind probabilitatea de continuare sau de reapariție a subvențiilor prejudiciabile, există motive imperioase pentru a se concluziona că menținerea măsurilor în acest caz particular nu este în interesul Uniunii.
2. Interesul industriei din Uniune
(119)
Industria din Uniune s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest fapt a fost confirmat de dezvoltarea pozitivă a situației sale economice, observată după instituirea măsurilor compensatorii în 2004. În special, faptul că industria din Uniune și-a sporit profitabilitatea în decursul celor câțiva ani de dinainte de PAR contrastează puternic cu situația care predomina înainte de instituirea măsurilor. Cu toate acestea, cota de piață a industriei din Uniune s-a diminuat în mod constant, în timp ce cota de piață a importurilor din țara în cauză a crescut semnificativ în perioada luată în considerare. În cazul în care măsurile nu ar exista, industria din Uniune s-ar afla probabil într-o situație și mai dificilă.
3. Interesul importatorilor/utilizatorilor
(120)
Niciunul dintre cei nouă importatori independenți care au fost contactați nu s-a declarat dispus să coopereze.
(121)
Șaptespezece utilizatori s-au făcut cunoscuți și au răspuns la chestionar. În timp ce majoritatea utilizatorilor nu au solicitat livrarea de electrozi din grafit din India de mai mulți ani și, prin urmare, au rămas neutri în ceea ce privește o posibilă continuare a măsurilor, șase utilizatori au utilizat electrozi din India, cel puțin într-o oarecare măsură. Patru utilizatori au afirmat că o continuare a măsurilor ar avea un impact negativ asupra concurenței. O asociație (Eurofer) s-a opus ferm unei continuări a măsurilor și a afirmat că măsurile duceau la o retragere pe scară largă a exportatorilor indieni de pe piața UE. Asociația afirmă că continuarea măsurilor ar împiedica producătorii de oțel să dezvolte surse alternative de aprovizionare și ar permite industriei din Uniune să beneficieze în continuare de o poziție dominantă, apropiată de cea a unui duopol. Cu toate acestea, evoluția importurilor indiene după instituirea măsurilor arată clar că nu s-a produs o astfel de retragere masivă; dimpotrivă, importurile provenite din India au crescut semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. De asemenea, ancheta a arătat că electrozii din grafit ajung într-un număr tot mai mare pe piața Uniunii provenind din câteva alte țări terțe. În ceea ce privește forța poziției industriei din Uniune pe piață, se reamintește faptul că cota sa de piață s-a diminuat cu aproape 16 puncte procentuale în cursul perioadei luate în considerare (a se vedea considerentul 81 de mai sus). În sfârșit, această asociație a admis că electrozii din grafit reprezentau doar o componentă relativ redusă din costurile totale suportate de întreprinderile siderurgice.
(122)
În afară de aceasta, se reamintește faptul că ancheta inițială a concluzionat că impactul instituirii măsurilor nu ar fi semnificativ pentru utilizatori (10). Cu toate că măsurile există de cinci ani, importatorii/utilizatorii din Uniune continuă să se aprovizioneze, printre altele, din India. Nimic nu indică faptul că ar fi întâmpinat dificultăți în găsirea altor furnizori. În afară de aceasta, se reamintește că, în ceea ce privește efectul instituirii măsurilor asupra utilizatorilor, ancheta inițială a concluzionat că, ținând seama de impactul neglijabil al costului electrozilor din grafit asupra industriilor utilizatoare, nu este probabil ca eventuala sa creștere să le afecteze în mod semnificativ. Nu s-a constatat niciun element care să indice contrariul după instituirea măsurilor. Se concluzionează, prin urmare, că este puțin probabil ca menținerea măsurilor compensatorii să aibă un impact semnificativ asupra importatorilor/utilizatorilor din Uniune.
4. Concluzie
(123)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri compensatorii.
H. MĂSURI COMPENSATORII
(124)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează să se recomande menținerea măsurilor în vigoare. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma prezentei comunicări. Observațiile și comentariile prezentate au fost luate în considerare în mod corespunzător, în cazul în care acest lucru se justifica.
(125)
Din cele menționate anterior rezultă că, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază, ar trebui să se mențină măsurile compensatorii aplicabile importurilor de anumiți electrozi din grafit originari din India. Se reamintește faptul că aceste măsuri constau în taxe ad valorem.
(126)
Nivelurile taxelor compensatorii pentru fiecare societate menționate în prezentul regulament se aplică numai importurilor produsului în cauză fabricat de aceste societăți și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Importurile produsului în cauză fabricat de orice altă societate a cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod specific în expunerea de motive a prezentului regulament, inclusiv de către entitățile afiliate societăților specific menționate, nu pot beneficia de aceste niveluri și li se aplică nivelul taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.
(127)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei compensatorii (de exemplu, în urma unei schimbări de denumire a entității sau în urma creării de noi entități de producție sau de vânzare) trebuie adresată de îndată Comisiei (11) și trebuie să conțină toate informațiile utile privind, în special, orice modificare a activităților societății legate de producție, de vânzări interne și de vânzări la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări de denumire a entității sau în urma creării acestor noi entități de producție sau de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei cu societățile care beneficiază de niveluri individuale ale taxei,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importul de electrozi din grafit de tipul celor utilizați pentru cuptoare (furnale) electrice, cu o densitate aparentă de minimum 1,65 g/cm3 și cu o rezistență electrică de maximum 6.0 μ.Ω.m, care se încadrează în prezent la codul NC ex85451100 (codul TARIC 8545110010) și de punți (nipluri) din astfel de electrozi, care se încadrează în prezent la codul NC ex85459090 (codul TARIC 8545909010), importate fie împreună, fie separat, originare din India.
(2) Nivelul taxei aplicabile prețului net, franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsele prezentate la alineatul (1) și fabricate de societățile enumerate mai jos se fixează după cum urmează:
Societatea
Taxa definitivă
(%)
Cod adițional TARIC
Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta - 700016, West Bengal
6,3
A530
HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida - 201301, Uttar Pradesh
7,0
A531
Toate celelalte societăți
7,2
A999
(3) În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 13 decembrie 2010.