ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2012
o opatřeních SA. 26909 (2011/C), která provedlo Portugalsko za účelem restrukturalizace společnosti Banco Português de Negócios (BPN)
(oznámeno pod číslem C(2012) 2043)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/660/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dne 2. listopadu 2008 schválila portugalská vláda návrh zákona o zestátnění akcií představujících akciový kapitál společnosti Banco Português de Negócios, S.A. (dále jen „BPN“ nebo „banka“). Tento právní předpis byl vyhlášen dne 11. listopadu 2008 jako zákon č. 62-A/2008 (dále jen „zákon o zestátnění“). K zestátnění společnosti BPN došlo dne 12. listopadu za nulovou cenu.
(2)
Dne 5. listopadu 2008 informovaly portugalské orgány Komisi o schválení návrhu zákona portugalskou vládou. Dne 11. a 13. listopadu 2008 pak Komisi uvědomily o vyhlášení zákona o zestátnění.
(3)
Komise si neprodleně vyžádala další informace o případných opatřeních státní podpory, která mají být v rámci zestátnění provedena ve prospěch společnosti BPN, a rovněž předložení plánu restrukturalizace společnosti BPN.
(4)
Portugalsko nepodalo předběžné oznámení o opatřeních, která stát provedl ve prospěch společnosti BPN. Portugalsko Komisi o těchto opatřeních informovalo až se značným zpožděním a poté, co o to bylo opakovaně požádáno.
(5)
V této souvislosti podala Komise dne 14. listopadu 2008 žádosti o informace týkající se konkrétních opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN, a vyžádala si rovněž plán restrukturalizace. Dne 5. ledna a 23. a 29. dubna 2009 zaslala Komise upomínky.
(6)
Na žádosti o informace portugalské orgány odpověděly dne 8. ledna, 28. dubna a 23. června 2009, aniž by však poskytly informace o konkrétních opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti BPN nebo předložily plán restrukturalizace. Ve svém dopise ze dne 23. června 2009 portugalské orgány uvedly, že zvažují možnost oddělení aktiv společnosti BPN a prodej banky.
(7)
Dne 17. července, 4. a 14. září a 30. listopadu 2009 a 5. února a 16. března 2010 Komise své žádosti o informace zopakovala.
(8)
Portugalské orgány odpověděly dne 14. srpna 2009 a uvedly, že společnost BPN vydá obchodní cenné papíry v celkové hodnotě 2 miliardy EUR a že tyto cenné papíry upíše společnost Caixa Geral de Depósitos (dále jen „CGD“) se státní zárukou. Podle jejich názoru vyplývá záruka přímo ze zákona o zestátnění, a nemůže proto představovat státní podporu. Dne 12. října 2009 zaslaly portugalské orgány další informace o zásahu společnosti CGD a státu. Dne 21. listopadu 2009 a 17. a 18. února a 31. března 2010 poskytly portugalské orgány doplňující informace.
(9)
Po schůzce s portugalskými orgány, která se konala dne 16. června 2010, požádala Komise dne 12. srpna 2010 znovu portugalské orgány, aby neprodleně předložily mimo jiné plán restrukturalizace společnosti BPN. Žádný plán však předložen nebyl, a Komise proto zaslala dne 31. srpna 2010 oficiální upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie) (2).
(10)
Dne 14. září 2010 zaslaly portugalské orgány dokument s názvem „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (dále jen „memorandum ze dne 14. září 2010“), který nastiňoval plán restrukturalizace společnosti BPN a hlavní prvky procesu privatizace.
(11)
Poté, co Komise zjistila, že v memorandu ze dne 14. září 2010 dosud chybí některé informace, zaslala dne 29. září 2010 portugalským orgánům dopis s žádostí o doplňující informace. E-mailem ze dne 15. listopadu 2010 požádaly portugalské orgány o prodloužení lhůty pro odpověď, které Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2010. Portugalské orgány poskytly další objasnění v dopise ze dne 26. listopadu 2010 a v e-mailu ze dne 25. ledna 2011.
(12)
Dne 16. února 2011 si Komise vyžádala objasnění řady bodů a další údaje. Portugalské orgány odpověděly dne 16. března 2011.
(13)
V rámci schůzek, které předcházely podepsání memoranda o porozumění (3) dne 17. května 2011 mezi Portugalskem na straně jedné a Mezinárodním měnovým fondem, Evropskou centrální bankou a Evropskou komisí na straně druhé, se dne 27. dubna 2011 konala schůzka Komise s vedením společnosti BPN. V memorandu o porozumění se předpokládal prodej společnosti BPN do konce července 2011. Komise proto zaslala dne 20. května 2011 žádosti o informace ohledně restrukturalizace banky a plánovaného postupu prodeje. Jelikož portugalské orgány neposkytly žádnou odpověď, byla dne 8. července 2011 zaslána upomínka spolu s další žádostí o informace, a to na základě tiskových zpráv o dalších státních prostředcích, jež byly společnosti BPN poskytnuty ve formě státní záruky. Portugalské orgány podaly přehled o procesu privatizace dne 5. srpna 2011.
(14)
Dne 10. srpna 2011 se Komise sešla s portugalskými orgány. Během této schůzky a posléze dne 28. srpna 2011 poskytly portugalské orgány Komisi doplňující informace. Další informace obdržela Komise dne 14. září a 14. října 2011.
(15)
Rozhodnutím ze dne 24. října 2011 zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu, která byla poskytnuta společnostem BPN a Banco BIC Português S.A. (dále jen „BIC“) (4), řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a to s číslem jednacím SA.26909.
(16)
Rozhodnutí ze dne 24. října 2011 bylo zveřejněno dne 20. prosince 2011. Ve lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.
(17)
Dne 9. prosince 2011 předložilo Portugalsko Komisi rámcovou smlouvu, která byla téhož dne podepsána mezi společností BIC a portugalskými orgány (dále jen „rámcová smlouva“).
(18)
Dne 20. ledna 2012 poskytlo Portugalsko odpověď na připomínky uvedené v rozhodnutí ze dne 24. října 2011. Téhož dne poskytly portugalské orgány rovněž doplňující informace, včetně nového plánu restrukturalizace společnosti BPN (dále jen „plán restrukturalizace z ledna 2012“), a odpovědělo na dodatečné dotazy ohledně rámcové smlouvy, které Komise položila dne 21. prosince 2011. Tyto informace byly dne 3. února 2012 doplněny o obchodní plán a plán životaschopnosti, který vyhotovila společnost BIC a který se pro účely tohoto rozhodnutí pokládá za nedílnou součást plánu restrukturalizace z ledna 2012. Další informace byly poskytnuty dne 10., 17. a 23. února 2012 v odpovědi na dodatečné otázky, které Komise portugalským orgánům zaslala dne 8., 14. a 17. února 2012. Dne 16. března 2012 poskytlo Portugalsko Komisi řadu závazků.
(19)
Během řízení došlo k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám mezi portugalským státem, společností BPN a Komisí.
2. Popis příjemců podpory a opatření
2.1 Příjemce podpory a jeho potíže
(20)
Společnost BPN je finanční instituce, která sídlí v Portugalsku a poskytuje širokou škálu bankovních služeb. Dne 11. listopadu 2008 byla zestátněna, přičemž v té době měla síť sestávající z 213 poboček (z toho 4 ve Francii), přibližně 2 200 zaměstnanců a její celková aktiva činila 6,6 miliardy EUR, což představuje zhruba 2 % všech aktiv portugalského retailového bankovnictví.
(21)
Podle portugalských orgánů (5) se společnost BPN potýkala s problémy s likviditou od léta 2008 a dne 18. července 2008 jí ratingová agentura Moody’s snížila rating z Baa1 na Baa3 (6). Zatímco na konci srpna měla společnost BPN kladnou hodnotu likvidity ve výši 316 milionů EUR, do dne 22. října 2008 vykazovala značnou zápornou hodnotu likvidity ve výši 831 milionů EUR a její vkladový účet u portugalské národní banky (dále jen „BdP“) zdaleka zaostával za průměrnými částkami, které by musela udržovat, aby splňovala zákonné limity. V této fázi bylo v říjnu 2008 provedeno několik iniciativ, aby banka mohla překonat potíže s likviditou, jimž čelila, a aby se zamezilo zpožďování plateb, a to zejména poskytnutím zvláštní podpory likvidity ve formě půjček a prostřednictvím jiných operací BdP a společnosti CGD ve vlastnictví státu (7).
(22)
Vzhledem k výši nahromaděných ztrát společnosti BPN nepovažovaly portugalské orgány další podporu likvidity za schůdnou kvůli „vysokému riziku, jemuž by byly [BdP a CGD] vystaveny“ (8). Akcionáři společnosti BPN předložili plán, vláda však na základě stanoviska BdP ze dne 30. října 2008 nepovažovala tento plán za proveditelný. Jelikož společnost BPN neplnila kvůli vysoké úrovni znehodnocených aktiv (9) požadavky na solventnost, navrhla vláda parlamentu zestátnění společnosti BPN za nulovou cenu (10). Tento návrh byl schválen dne 11. listopadu 2008 zákonem č. 62-A/2008 (zákon o zestátnění).
(23)
Podle portugalských orgánů vyplývalo znehodnocení z machinací a nezákonných praktik, které byly zjištěny BdP a při externích auditech provedených v červnu 2008 a jež byly posléze ve zprávě BdP za rok 2009 popsány jako „podvodné jednání, trvalé a úmyslné, na nejvyšší úrovni vedení skupiny“ (11). Tyto praktiky měly za následek vyšetřování a zahájení několika správních řízení kvůli porušení předpisů („processos de contra-ordenação“) a podání žaloby státnímu zastupitelství.
(24)
Podle zákona o zestátnění byla společnost CGD pověřena správou společnosti BPN, jmenováním členů řídících orgánů společnosti BPN a stanovením cílů řízení společnosti BPN do 60 dnů od zestátnění. Zákon o zestátnění rovněž stanovil, že případná opatření v oblasti úvěrů nebo podpory likvidity, která společnost CGD provede „ve prospěch společnosti BPN v rámci zestátnění nebo v zastoupení státu …, využijí státní záruku“ (12).
2.2 Opatření finanční podpory před zestátněním
(25)
Před zestátněním v listopadu 2008 již společnost BPN využívala řadu opatření finanční podpory, která portugalské orgány popsaly jako „zvláštní opatření na podporu likvidity“ (13). Dne 17. února 2010 portugalské orgány Komisi sdělily, že v období do 30. října 2008 obdržela společnost BPN od společnosti CGD i od BdP zvláštní podporu likvidity v celkové výši 501,6 milionu EUR, která spočívala ve čtyřech půjčkách, jež společnosti BPN poskytla společnost CGD, v celkové výši 315 milionů EUR (14) a v krizové pomoci v oblasti likvidity, kterou v říjnu 2008 poskytla BdP, v celkové výši 186,6 milionu EUR (15).
(26)
Ačkoli portugalské národní bance byla po zestátnění příslušná částka vrácena, čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD, byly splaceny teprve dne 9. března 2009 po vydání prvních obchodních cenných papírů společností BPN.
2.3 Opatření finanční podpory po zestátnění
(27)
V březnu 2009 vydala společnost BPN obchodní cenné papíry se zaručeným upsáním společností CGD a státní zárukou za celou částku ve výši 2 miliardy EUR. O těchto státních zárukách byla Komise informována teprve dne 14. srpna 2009.
(28)
Dopisem ze dne 17. února 2010 portugalské orgány rovněž sdělily, že společnost CGD byla dne 27. října 2009 zmocněna k úpisu dalších obchodních cenných papírů se státní zárukou ve výši 1 miliardy EUR. E-mailem ze dne 14. června 2010 byla Komise dále informována, že se celkové státní záruky za obchodní cenné papíry vydané společností BPN a upsané společností CGD zvýšily na 4 miliardy EUR, jelikož v dubnu 2010 došlo k třetí emisi obchodních cenných papírů společnosti BPN, jež společnost CGD upsala za částku ve výši 1 miliardy EUR.
(29)
V této souvislosti je třeba zmínit, že od zestátnění v listopadu 2008 do června 2011 využívala společnost BPN trvale úvěrové nástroje peněžního trhu, které jí poskytovala společnost CGD. Částky, které na základě těchto krátkodobých nástrojů společnost BPN dlužila společnosti CGD, dosáhly dne 28. února 2009 výše přibližně 2,2 miliardy EUR. Podle údajů, které poskytly portugalské orgány, se tyto částky po vydání obchodních cenných papírů snížily, jak bylo uvedeno v 27. a 28. bodě odůvodnění (16).
(30)
V červnu 2011 představovala expozice společnosti BPN vůči společnosti CGD ve formě nástrojů peněžního trhu přibližně 1 miliardu EUR. Ačkoli k financování docházelo na denním základě, mělo podle portugalských orgánů strukturální povahu s delšími termíny (17) a v červnu 2011 bylo nahrazeno čtvrtou a poslední emisí obchodních cenných papírů, a to vydáním dvou emisí, každé ve výši 500 milionů EUR.
(31)
Podle údajů, které poskytly portugalské orgány dne 3. února 2012, činila nesplacená částka, kterou společnost BPN dlužila společnosti CGD (kromě emisí obchodních cenných papírů), 433,7 milionu EUR ke dni 31. prosince 2011 a 232 milionů EUR ke dni 31. ledna 2012.
Tabulka 1
Přehled likvidity, kterou společnost BPN získala od společnosti CGD, stav ke dni 31. prosince 2011
S výslovnou státní zárukou
Půjčky CGD
(bez výslovné státní záruky)
Celkem
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Jednotky pro speciální účel (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Celkem
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Zdroj: portugalské orgány
(32)
Je třeba podotknout, že podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být všechny úvěrové linky a úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem.
(33)
Je proto zřejmé, že všechny částky popsané v tabulce 1 využily na základě § 2 odst. 9 zákona o zestátnění a různých příkazů vydaných ministrem financí státní záruku. Protiplnění za státní záruky bylo stanoveno na 0,2 % ročně.
2.4 Restrukturalizace společnosti BPN
(34)
Dne 16. září 2010 zaslaly portugalské orgány Komisi počáteční plán restrukturalizace ze dne 13. září 2010 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2010“).
(35)
V tomto plánu portugalské orgány objasnily svůj záměr rozdělit společnost BPN na dobrou banku a špatnou banku a poté se pokusit dobrou banku prodat.
(36)
Stát zamýšlel provést prodej „dobré banky“, BPN S.A., která měla být výlučně retailovou bankou, prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Řízení se mělo uskutečnit na základě výzvy k vyjádření zájmu, jejíž specifikace („Caderno de Encargos“) portugalské orgány schválily dne 16. srpna 2010 (19).
(37)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2010 měla být řada aktiv a závazků společnosti BPN vyňata z procesu opětovné privatizace a převedena na tři nové jednotky pro speciální účel, Parvalorem, Parups a Parparticipadas. Tyto jednotky pro speciální účel měly zpočátku zůstat ve společnosti BPN a po prodeji měly být převedeny na stát. Půjčky a úvěry by byly převedeny na jednotku Parvalorem, nemovitosti a investiční fondy na jednotku Parups a dceřiné společnosti na jednotku Parparticipadas. Portugalské orgány stanovily celkovou hodnotu aktiv, jež mají být převedena na jednotky pro speciální účel, na 3 885 miliardy EUR, přičemž částka ve výši 2 507 miliardy EUR měla být převedena na jednotku Parvalorem, částka ve výši 1 228 miliardy EUR na jednotku Parups a částka ve výši 150 milionů EUR na jednotku Parparticipadas.
(38)
Půjčky byly převedeny v nominální hodnotě; podílové jednotky fondů, cenné papíry a nemovitosti měly být převedeny za kupní cenu a společnosti ve vlastnictví BPN za účetní hodnotu. Portugalské orgány odhadly, že v prosinci 2010 činilo znehodnocení celkem 1 798 miliardy EUR a bylo rozděleno takto: a) půjčky: 1 474 miliardy EUR; b) nemovitosti: 16 milionů EUR; c) podílové jednotky fondů: 247 milionů EUR a d) cenné papíry: 61 milionů EUR. Podle informací poskytnutých portugalskými orgány dne 20. ledna 2012 byla tato aktiva převedena na jednotky pro speciální účel dne 23. a 30. prosince 2010 (20). Jednotky pro speciální účel však zůstaly ve společnosti BPN až do dne 15. února 2012, kdy byly ze společnosti BNP vyňaty a převedeny na jinou společnost ovládanou státem.
(39)
Podle portugalských orgánů se převod aktiv na jednotky pro speciální účel uskutečnil na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k objemu znehodnocených aktiv a rovněž ke skutečnosti, že některé činnosti po zestátnění nepatřily k hlavní činnosti společnosti BPN (spotřebitelské úvěry, investiční banka, správa majetku, správa investičních fondů, pojištění a mezinárodní obchod). Společnost BPN se měla stát čistě retailovou bankou s nižší expozicí nejistému velkoobchodnímu komerčnímu financování.
(40)
Jednotky pro speciální účel financovaly získání aktiv prostřednictvím dvou mechanismů financování s částkou ve výši 3 895 miliard EUR, které sestávaly z dluhopisů se státní zárukou v hodnotě 3,1 miliardy EUR, jež získala společnost CGD, a půjček od společnosti CGD se zastavenými aktivy v celkové hodnotě ve výši 795 milionů EUR. Výnosy z prodeje aktiv jednotkám pro speciální účel umožnily společnosti BPN splatit financování ve výši 3,9 miliardy EUR, které získala od společnosti CGD - cenné papíry ve výši 3,6 miliardy EUR s původní hodnotou 4 miliardy EUR (což znamená, že společnost BPN neuhradila za obchodní cenné papíry se státní zárukou částku ve výši 400 milionů EUR) a krátkodobé půjčky peněžního trhu ve výši 300 milionů EUR.
(41)
Po převodu aktiv se bilanční suma společnosti BPN snížila přibližně o 30 %.
(42)
Podle informací portugalských orgánů by k tomu, aby společnost BPN mohla plnit požadavky stanovené právními předpisy (tj. aby dosáhla kmenového kapitálu tier 1 ve výši 9 % požadovaného pro rok 2011 (21)), musel stát vzhledem ke skutečnosti, že vlastní kapitál společnosti BPN byl i po převodu aktiv na jednotky pro speciální účel záporný, společnost BPN rekapitalizovat s částkou ve výši přibližně 417 milionů EUR (22).
(43)
Základní cena stanovená za společnost BPN (která nezahrnovala aktiva, jež měla být převedena na jednotky pro speciální účel) v nabídkovém řízení vyhlášeném Portugalskem činila 171,1 milionu EUR podle ocenění provedeného třetími stranami - poradenskou společností Deloitte ([…] (23) milionů EUR) a Deutsche Bank ([…] milionů EUR). Nové vedení společnosti BPN, které jmenovala společnost CGD, mezitím zahájilo proces restrukturalizace banky. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily o [1-10] %; činnost společnosti BPN byla omezena s cílem dosáhnout toho, aby se banka zaměřovala výhradně na retailové obchodní bankovnictví. Toto omezení činnosti vyplývalo částečně z poklesů vkladů po zestátnění, avšak rovněž z převodu aktiv na tři jednotky pro speciální účel. Tato opatření snížila v roce 2010 ztráty na [50-150] milionů EUR oproti ztrátám v roce 2009 ve výši [150-250] milionů EUR. Od počátku roku 2009 zavedlo nové vedení ve snaze o zlepšení obrazu banky a sortimentu produktů […] nových produktů a kampaní. Nové vedení provedlo rovněž opatření k zlepšení řízení rizik a vnitřních kontrolních systémů banky.
(44)
Na první dvě výzvy k privatizaci se do 30. září a 30. listopadu 2010 nepřihlásil žádný zájemce.
(45)
Po neúspěšném nabídkovém řízení Portugalsko v lednu 2011 oznámilo, že hodlá společnost BPN restrukturalizovat a zajistit její větší nezávislost na společnosti CGD jmenováním nového představenstva banky nezávislého na společnosti CGD. Snažilo se rovněž urychlit provozní zotavení společnosti BPN předefinováním značky a firemní identity banky a posílením plánu zotavení prostřednictvím snižování nákladů a zlepšení obchodní dynamiky. Navzdory několika žádostem však Komisi nebyl předložen žádný aktualizovaný plán restrukturalizace.
(46)
V memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 se vláda zavázala zahájit nový proces privatizace.
(47)
V memorandu o porozumění se portugalské orgány zavázaly „zahájit postup prodeje společnosti Banco Português de Negócios (BPN) na základě zrychleného časového rozvrhu a bez stanovení minimální ceny. Za tímto účelem je EK předložen nový plán ke schválení podle pravidel hospodářské soutěže. Cílem je nalézt kupce nejpozději do konce července 2011. V zájmu usnadnění prodeje byly tři stávající jednotky pro speciální účel držící nevýkonná a vedlejší aktiva odděleny od společnosti BPN a v rámci jednání s potenciálními kupci může být na tyto jednotky převedeno více aktiv. Společnost BPN zahájí rovněž další program ambicióznějších opatření k snižování nákladů, aby byla přitažlivější pro investory. Jakmile bude nalezeno řešení, pohledávky společnosti CGD vůči společnosti BPN se státní zárukou a všechny související jednotky pro speciální účel převezme stát podle časového rozvrhu stanoveného v té době“ (24).
(48)
Třetí pokus o privatizaci byl zahájen počátkem května 2011 bez stanovení minimální ceny s cílem nalézt kupce pro společnost BPN do 31. července 2011, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění.
(49)
Uskutečnilo se nabídkové řízení, během něhož došlo ke kontaktům s potenciálními kupci. Byl vyhotoven rovněž přehled investičních příležitostí. Podle tohoto přehledu museli zájemci podat nabídky na veškeré akcie společnosti BPN, mohli však požadovat odstranění dalších aktiv a závazků z rozvahy společnosti BPN. Mohli požádat rovněž o vyšší rekapitalizaci. Mezi společností BPN a potenciálními uchazeči bylo podepsáno memorandum upravující pravidla řízení, které jim umožňovalo vstup do datové místnosti zřízené dne 15. června 2011 na dobu pěti týdnů.
(50)
Do 20. července 2011 byly předloženy čtyři závazné nabídky. Tyto nabídky analyzovala představenstva společností CGD a BPN, která svá stanoviska předložila akcionáři - státu - do dne 25. července 2011.
(51)
Vyřazeni byli tři ze čtyř uchazečů, kteří předložili závazné nabídky. Podle portugalských orgánů nesplňovali dva uchazeči (Montepio a Aníbal Ribeiro) požadavky memoranda, které bylo podepsáno se společností BPN (25). Společnost Montepio nepředložila nabídku na získání akcií společnosti BPN, nýbrž pouze vybraných aktiv a závazků. Aníbal Ribeiro pak neprokázal dostatečně řídicí a finanční kapacity potřebné pro provozování banky. Třetí nabídka od skupiny NEI (26) požadavky memoranda splňovala, nebyly však dostatečně prokázány její schopnosti provozovat banku a její finanční kapacita k uspokojení budoucích kapitálových potřeb společnosti BPN.
(52)
Na základě jediné platné nabídky, která byla v rámci nabídkového řízení podána a kterou učinila společnost BIC dne 20. července 2011 (dále jen „nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011“), vláda dne 31. července 2011 rozhodla, že bude pokračovat ve výlučném jednání se společností BIC.
(53)
Společnost BIC byla BdP oprávněna k vykonávání obchodních bankovních činností dne 9. října 2007 a svou činnost v Portugalsku zahájila v květnu 2008, přičemž společnost působí především v oblasti firemního a soukromého bankovnictví. Hlavními akcionáři společnosti BIC je skupina investorů z Angoly a portugalští akcionáři jako společnost Amorim Projectos SGPS, SA (která drží 25 % akcií). V prosinci 2010 měla společnost obrat ve výši 389 milionů EUR a celková aktiva ve výši 1 miliardy EUR a ke dni 31. března 2011 měla kapitál ve výši 32 milionů EUR a 7 poboček. Podle informací Portugalska činí podíl společnosti BIC v segmentech trhu, v nichž působí, méně než 1 % (27).
(54)
Podle informací, které poskytly portugalské orgány, vyvrcholila jednání s touto společností na základě nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 (28) dne 9. prosince 2011 podepsáním rámcové smlouvy o prodeji BPN společnosti BIC (29).
(55)
Nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanovila pouze obecné podmínky, a to:
i.
rekapitalizaci ze strany státu s cílem zajistit, aby společnost BPN dosáhla poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [9 až 18] % plus dalších [100-300] milionů EUR;
ii.
odstranění části úvěrů, které vybere společnost BIC, s cílem dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %;
iii.
vyvedení všech nesplácených půjček nad prahovou hodnotu ve výši přibližně […] milionů EUR ze společnosti BPN (odhadovaná výše rezerv na úvěry ve společnosti BPN);
iv.
právo společnosti BIC odstranit z rozvahy společnosti BPN další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky), které nespadají do její běžné činnosti;
v.
vyvedení vkladů ze společnosti BPN, které vybere společnost BIC a které nenabízejí tržní podmínky;
vi.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany společnosti CGD ve výši [150-650] milionů EUR na dobu […] let s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor. Tato částka se navýší, pokud vklady klesnou pod […] miliard EUR;
vii.
zachování 500 až 600 zaměstnanců společnosti BPN (z přibližně 1 600 zaměstnanců) a 160-170 poboček, které se nacházejí v zařízeních patřících bance nebo s ohledem na něž byly uzavřeny nájemní smlouvy s dobou platnosti 12 měsíců;
viii.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát a
ix.
kupní cenu ve výši 30 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC.
(56)
Na základě jednání, která trvala přibližně pět měsíců, rámcová smlouva stanoví:
i.
rekapitalizaci ze strany státu k dosažení minimální úrovně kapitálu a dodatečné výše požadované společností BIC - BIC požadovala konečnou úroveň kapitálu po navrhovaných úpravách rozvahy ve výši [200-400] milionů EUR (30);
ii.
odstranění části půjček společnosti BPN navíc k půjčkám, které již byly převedeny na jednotky pro speciální účel ke dni 30. prosince 2010 (31). Odstranění dalších půjček umožní dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %. Tento poměr byl v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanoven na [110-150] %;
iii.
právo společnosti BIC vyjmout z rozvahy další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky);
iv.
právo společnosti BIC prodat zpět do […] měsíců půjčky, které jsou nespláceny nejméně […] dnů (maximálně […] nominální hodnoty celkového úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou přesahující výši rezerv ([…] milionů EUR (32)) (33);
v.
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nejméně […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu (34), nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění (35);
vi.
právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím, fyzických a finančních aktiv atd.;
vii.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany CGD do [ 2013] ve výši [150-350] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor (36) plus rozpětí ve výši […] základních bodů. Tato úvěrová linka bude poskytnuta, pokud výše vkladů společnosti BPN klesne pod […] miliard EUR;
viii.
zachování úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR poskytnuté společností CGD do [ 2013] pro probíhající program obchodních cenných papírů se státní zárukou po dobu tří let, avšak se závazkem společnosti CGD, že nebude požadovat splacení úvěru před […];
ix.
zachování přibližně poloviny zaměstnanců společnosti BPN (nejméně 750 osob z přibližně 1 600 zaměstnanců). Stát uhradí celkové náklady spojené s uzavřením poboček, které nepřevezme společnost BIC, a vyplacením náhrady propuštěným zaměstnancům nebo zaměstnancům, u nichž dojde ke změně pracoviště;
x.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát;
xi.
kupní cenu ve výši 40 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC;
xii.
cenovou doložku týkající se 20 % podílu státu na čistém zisku (po zdanění) z příjmů, které vytvoří společnost BPN během příštích pěti let, a to z příjmů přesahujících kumulativně 60 milionů EUR;
xiii.
závazek společnosti BIC nevyplácet po dobu pěti let akcionářům dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu ke společnosti BPN.
(57)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 bude subjekt, který vznikne spojením po prodeji BPN společnosti BIC (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), ziskový po […] letech v případě základního scénáře i méně příznivého scénáře. Odhaduje se, že poměr kmenového kapitálu tier 1 subjektu vzniklého spojením klesne z [10-15] % rizikově vážených aktiv subjektu vzniklého spojením po prvním roce na […] % po uplynutí pátého roku. Předpokládaný pokles bude způsoben zápornými hospodářskými výsledky v prvních letech v souvislosti s restrukturalizací, kterou provede společnost BIC, a zvýšením činnosti banky spojeném se změnou velikosti k obnovení životaschopnosti, a to poskytováním více úvěrů ekonomice. Restrukturalizace bude zahrnovat investice do poboček a image banky a rovněž do integrace procesů, postupů a organizace a do IT. Návratnost vlastního kapitálu (ROE) má podle očekávání vzrůst z - [1-5] % v prvním roce na + [1-5] % v pátém roce, zatímco výnosnost aktiv (ROA) se má podle očekávání zvýšit z - [0-2] % v prvním roce na + [0-2] % v pátém roce.
(58)
Podle méně příznivého scénáře vyznačujícího se vyšší úrovní nesplácených půjček a vyššími náklady financování se má poměr kmenového kapitálu tier 1 podle očekávání v pátém roce snížit na [8-12] % z [10-15] % na konci prvního roku.
(59)
Dne 15. února 2012 vložil portugalský stát do společnosti BPN kapitál ve výši 600 milionů EUR (37).
3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(60)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, zda:
-
je společnost BPN jako subjekt vzniklý spojením s kupujícím životaschopná,
-
je podpora poskytnutá společnosti BPN omezena na minimum a zda byl prodej společnosti BIC ve srovnání s procesem likvidace nejméně nákladnou možností,
-
jsou opatření k omezení narušení hospodářské soutěže dostatečná a
-
postup prodeje nezahrnoval poskytnutí podpory kupujícímu.
4. Připomínky zúčastněných stran
(61)
Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. Stanovisko portugalského státu
5.1 Stanovisko portugalského státu k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 (rozhodnutí o zahájení řízení)
(62)
Portugalské orgány uvedly, že plán restrukturalizace z ledna 2012 splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Kromě tohoto plánu předložily portugalské orgány v dopise ze dne 20. ledna 2012 řadu připomínek k rozhodnutí ze dne 24. října 2011.
(63)
Portugalské orgány se domnívají, že tři druhy opatření ve prospěch společnosti BPN nepředstavují státní podporu.
(64)
Portugalsko za prvé tvrdí, že podpůrná opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním, a to krizová pomoc v oblasti likvidity a čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD v říjnu 2008, nezahrnují podporu. Portugalsko uvedlo, že krizová pomoc v oblasti likvidity byla poskytnuta portugalskou národní bankou nezávisle a se sankční úrokovou sazbou a zajištěním ze strany společnosti BPN. Půjčky poskytnuté společností CGD v říjnu 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek s konkurenceschopnou úrokovou sazbou a odpovídajícími zárukami, a neposkytly tudíž společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(65)
Portugalsko za druhé popřelo, že by byla státní podpora obsažena ve financování, které po zestátnění poskytla společnosti BPN společnost CGD (mezibankovní operace na peněžním trhu a upsání obchodních cenných papírů společností CGD). Portugalsko uvedlo, že se jednalo o obchodní transakce, jejichž podmínky odpovídají srovnatelným transakcím prováděným obezřetnými investory v tržním hospodářství. Neposkytly proto společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(66)
Portugalské orgány se rovněž domnívají, že společnosti BIC jakožto kupci společnosti BPN nebyla poskytnuta žádná státní podpora. Portugalské orgány tvrdí, že postup prodeje byl transparentní, objektivní a nediskriminační. Návrh společnosti BIC byl z ekonomického hlediska nejlepší, a je proto třeba mít za to, že odráží tržní cenu. Rámcová smlouva, která byla podepsána dne 9. prosince 2011, zohledňovala do značné míry podmínky, jež byly uvedeny v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Portugalské orgány se rovněž domnívají, že navzdory skutečnosti, že kupní cena byla záporná, by jediná alternativa prodeje (likvidace společnosti BPN) vedla k tomu, že by stát musel nést vyšší finanční zátěž, a představovala by hrozbu pro stabilitu portugalského finančního systému.
(67)
Portugalsko současně uznává, že některá opatření ve prospěch společnosti BPN představují státní podporu. Jedná se o státní záruku za obchodní cenné papíry vydané společností BPN, převod vybraných aktiv na jednotky pro speciální účel v roce 2010, rekapitalizace společnosti BPN, k níž došlo dne 15. února 2012 s ohledem na prodej, a některá opatření provedená v rámci předpokládaného prodeje společnosti BIC (např. státní záruka za program obchodních cenných papírů, která bude po prodeji zachována).
(68)
Portugalsko rovněž uvedlo, že všechna opatření představující státní podporu jsou slučitelná s právem EU, jelikož mají napravit vážnou poruchu v portugalském hospodářství v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(69)
Podle Portugalska plán restrukturalizace z ledna 2012 umožní obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN, aniž by byla zapotřebí další podpora. Za prvé, stát společnost BPN restrukturalizoval oddělením aktiv a převodem některých z nich na jednotky pro speciální účel a omezením její přítomnosti na trhu o více než 50 % a ukončením činností, které nepatří k hlavním činnostem retailové banky, jakož i prostřednictvím různých opatření ke kontrole rizik a obezřetné obchodní politiky. Podle odhadů společnosti BIC dosáhne po integraci BPN do společnosti BIC subjekt vzniklý spojením kladných hospodářských výsledků […] plánu restrukturalizace, a to podle základního scénáře i méně příznivého scénáře. Za třetí, záporná kupní cena je přijatelná, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a ohrozila by finanční stabilitu.
(70)
Portugalsko se domnívá, že opatření jsou omezená na nezbytné minimum, aby byla zaručena stabilita portugalského finančního odvětví a obnovena životaschopnost společnosti BPN.
(71)
Portugalsko rovněž uvedlo, že scénář zahrnující prodej byl jedinou alternativou nákladnější likvidace. Jiné možnosti (integrace do společnosti CGD a samostatná restrukturalizace) by neumožnily vytvoření dostatečných zdrojů v čisté současné hodnotě k uhrazení počáteční investice, kterou by bylo nutno vynaložit. Portugalsko odhadlo náklady prodeje společnosti BIC na přibližně […] milionů EUR až […] milionů EUR (bez možného dopadu některých budoucích nepředvídaných událostí, které Portugalsko považuje za nepravděpodobné), což je podle řady různých scénářů méně než náklady likvidace.
(72)
Podle Portugalska byla likvidita, která byla společnosti BPN poskytnuta prostřednictvím záruky za vydání obchodních cenných papírů společnosti BPN po zestátnění, nezbytná k zajištění další činnosti banky během restrukturalizace.
(73)
Co se týká výběru aktiv převedených na jednotky pro speciální účel, Portugalsko se domnívá, že se výběr uskutečnil na základě objektivních kritérií s cílem podpořit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN a zajistit zájem potenciálních kupců o opětovnou privatizaci. Portugalsko rovněž tvrdí, že další převody aktiv v rámci prodeje společnosti BIC jsou přiměřené, aby byla zajištěna budoucí životaschopnost společnosti BPN, a jsou omezeny na minimum nezbytné pro uskutečnění prodeje.
(74)
Portugalsko uvedlo, že navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, má zajistit, aby se společnost BPN nepotýkala s nedostatkem kapitálu v období, na něž se vztahuje plán restrukturalizace z ledna 2012. Podle odhadů uvedených v plánu s ohledem na kmenový kapitál tier 1 se má tento poměr podle předpokladů v roce 2016 snížit na [10-15] % podle základního scénáře a na [8-12] % podle méně příznivého scénáře v porovnání s minimální závaznou úrovní ve výši 10 %, která bude platit od konce roku 2012. Portugalsko rovněž uvedlo, že podmínky prodeje, které společnost BIC nabídla v rámci otevřeného a transparentního postupu prodeje bez stanovené minimální ceny, představují minimum nezbytné k zajištění budoucí životaschopnosti společnosti BPN, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a mohla by ohrozit finanční stabilitu.
(75)
Portugalsko rovněž tvrdí, že se bývalí akcionáři společnosti BPN i samotná společnost podíleli nebo budou dostatečně podílet na nákladech restrukturalizace, což zajistí odpovídající sdílení zátěže. Dřívější akcionáři společnosti BPN neobdrželi za zestátnění žádnou náhradu a přišli o celý kapitál, který do banky investovali.
(76)
Portugalsko se však domnívá, že není vhodné požadovat sdílení zátěže od zákazníků, kteří přispěli k podřízenému dluhu společnosti BPN, vzhledem k zvláštním okolnostem prodeje těchto nástrojů […]. V některých případech technické specifikace produktů brání společnosti BPN v tom, aby odmítla vyplatit podíly zákazníků za účelem splacení kapitálu.
(77)
Podle Portugalska je příspěvek společnosti BPN k restrukturalizaci rovněž významný, jelikož její vedení bylo po zestátnění vyměněno, její obchodní politika a politika v oblasti řízení rizik se podstatně změnily a dojde k omezení její činnosti o více než 50 %.
(78)
Portugalsko připouští, že se převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu uskutečnil nad reálnou ekonomickou hodnotu aktiv a bez protiplnění pro stát. Portugalsko se však domnívá, že vlastní příspěvek společnosti BPN je zajištěn jejím zestátněním za nulovou cenu, po němž následovala důkladná restrukturalizace. Portugalsko uvedlo, že případná výhoda, která by mohla pro společnost BPN vyplývat z převedení aktiv na jednotky pro speciální účel, bude částečně vrácena ve formě ceny za opětovnou privatizaci banky, která představovala nejvyšší možnou cenu. Portugalsko se rovněž domnívá, že za státní záruku bylo poskytnuto náležité protiplnění. Ačkoli je protiplnění nižší (0,2 % ročně), než se požaduje u státních záruk (38), případné dodatečné příjmy, které během restrukturalizace získá společnost BPN (nebo výdaje, jež nebudou vynaloženy), přinesou prospěch státu, jenž v současnosti vlastní veškeré akcie společnosti BPN.
(79)
Co se týká navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, Portugalsko uvedlo, že to nemění strukturu akcionářů společnosti BPN a že kapitál bude alespoň částečně získán zpět prodejem společnosti BPN, jelikož ten pomůže zamezit ještě vyšším nákladům na likvidaci.
(80)
Portugalsko se rovněž domnívá, že opatření, která stát přijal nebo přijme, nenarušují hospodářskou soutěž. Portugalsko uvedlo, že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 % ([0-1] % podíl na trhu v bankovním sektoru, 14. místo z hlediska úvěrů poskytnutých zákazníkům a 15. místo s ohledem na vklady). Opatření mimoto nebudou mít pravděpodobně nepříznivý dopad na vstup zahraničních bank na domácí trh, jak je zjevné ze skutečnosti, že samotná společnost BIC je ve vlastnictví angolské finanční skupiny. Portugalsko rovněž usuzuje, že neexistuje žádný morální hazard, jelikož banka byla zestátněna, její vedení bylo vyměněno, akcionáři neobdrželi žádnou náhradu a banka prošla důkladnou restrukturalizací.
(81)
Portugalsko má za to, že řada opatření přijatých v rámci procesu bude přiměřená a dostatečná k omezení případného narušení hospodářské soutěže. Před zestátněním byla přítomnost společnosti BPN na trhu omezená (9. největší banka v Portugalsku s podíly na trhu mezi [1-5] % a [1-5] % v závislosti na trzích), společnost byla restrukturalizována, její přítomnost na trhu se snížila o více než 50 % a její činnost byla přesměrována na retailové bankovnictví. K zestátnění došlo bez náhrady pro dřívější akcionáře, přičemž po zestátnění se změnila obchodní strategie a politika společnosti BPN v oblasti řízení rizik.
(82)
Portugalské orgány rovněž uvedly, že postup prodeje společnosti BPN byl otevřený a transparentní. Společnosti BIC bylo do roku 2016 zakázáno vyplácet dividendy, aby bylo zajištěno, že finanční podpora poskytnutá společnosti BPN bude využita k zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky. Dohoda o rozdělení zisku uzavřená mezi státem a společností BIC s ohledem na hospodářské výsledky přesahující […] milionů EUR státu umožní získat zpět část nákladů na restrukturalizaci banky. Závazek společnosti BIC, že nebude odkazovat na obdrženou státní podporu ve svých obchodních sděleních, podle portugalských orgánů zajišťuje, že podpora nebude použita na úkor konkurentů. Jiné možné závazky, které se předpokládají v pokynech Komise k restrukturalizaci bank (např. opatření na podporu otevírání trhů, omezení podílů na trhu nebo odprodej dalších aktiv a činností), nejsou v rámci restrukturalizace společnosti BPN vhodné.
5.2 Závazky poskytnuté portugalským státem
(83)
Co se týká provádění plánu restrukturalizace, portugalské orgány přijaly tyto závazky:
(84)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] %.
(85)
Pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu nebo jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu zpět kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(86)
Společnost BIC a subjekt vzniklý spojením nebudou moci převést nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem po [ 2013].
(87)
Společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením převede nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem za podmínek stanovených v 85. bodě odůvodnění až poté, co se zcela vyčerpají rezervy dostupné ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(88)
Stávající úvěrová linka ve výši [150-500] milionů EUR uvedená v rámcové smlouvě v souvislosti s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN se státní zárukou nebude prodloužena po […] letech ode dne prodeje.
(89)
Protiplnění za úvěrovou linku na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnost CGD poskytne společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením, bude stanoveno nejméně ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(90)
Do 31. prosince 2016 si Portugalsko před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením po prodeji ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádá předběžný souhlas Komise.
(91)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nezískají do dne 31. prosince 2016 žádné podíly v jiných podnicích, ledaže je celková hrubá kumulativní kupní cena, kterou společnost BIC a subjekt vzniklý spojením uhradí za všechny akvizice v daném účetním období, nižší než […] milionů EUR. Celková hrubá kumulativní kupní cena těchto akvizic bude vypočítána bez započtení převzetí nebo převodu dluhu ve vztahu k těmto akvizicím.
(92)
Společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko neuplatní do dne 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu společnosti BPN vzniklému přede dnem prodeje.
(93)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nebudou ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
6. Posouzení
6.1 Existence podpory
(94)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se opatření státu považuje za státní podporu, pokud splňuje čtyři (kumulativní) kritéria, kterými jsou:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
6.1.1. Opatření ve prospěch společnosti BPN a ekonomická činnost po uskutečnění prodeje
6.1.1.1 Opatření provedená před zestátněním
(95)
Portugalsko uvedlo, že opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním nepředstavují státní podporu. Tato opatření spočívají v krizové pomoci v oblasti likvidity a čtyřech půjčkách, které společnosti BPN poskytla před zestátněním společnost CGD v říjnu a listopadu 2008.
(96)
Co se týká krizové pomoci v oblasti likvidity, jak uvedly portugalské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011, o této pomoci, která byla společnosti BPN poskytnuta před zestátněním, rozhodla nezávisle BdP a tato pomoc byla poskytnuta se sankční úrokovou sazbou a se zárukami, které poskytla společnost BPN, avšak bez státní záruky.
(97)
V době poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity (dne 17. a 27. října 2008) nebylo přijato rozhodnutí ohledně platební schopnosti a zestátnění společnosti BPN (jelikož tato rozhodnutí byla přijata teprve počátkem listopadu 2008). Krizová pomoc v oblasti likvidity nebyla součástí většího balíčku opatření podpory, nýbrž poskytla společnosti likviditu v rámci běžných činností BdP.
(98)
Komise proto vyvozuje závěr, že poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity společnosti BPN ze strany BdP v souladu se sdělením o bankovnictví (39) nezahrnovalo státní podporu.
(99)
Co se týká půjček, které poskytla společnost CGD, Komise podotýká, že před zestátněním společnosti BPN obdržela banka od společnosti CGD půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, a nikoli 235 milionů EUR (40).
(100)
Komise uvádí, že společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Aby bylo možno zjistit, zda lze půjčky přičíst státu, je nutno posoudit zvláštní podmínky, za nichž byly tyto půjčky poskytnuty, s cílem rozhodnout, zda společnost CGD jednala na základě důvodů odlišujících se od běžné obchodní praxe. Za tímto účelem jsou důležité tyto úvahy.
(101)
Za prvé, v době poskytnutí prvních tří půjček v říjnu 2008 již byly obecně známy potíže společnosti BPN. Podle portugalských orgánů čelila společnost BPN problémům s likviditou od léta 2008, jak dokládají významné změny ve vrcholném vedení společnosti BPN (jež se od počátku roku 2008 dvakrát změnilo), audity ve společnosti BPN, které provedla BdP v červnu, a snížení ratingu společnosti BPN agenturou Moody’s na Baa3 dne 18. července 2008. Druhá, třetí a čtvrtá půjčka byly poskytnuty po 22. říjnu 2008, což je datum, k němuž společnost BPN vykazovala podle Portugalska značnou zápornou hodnotu likvidity. Jakýkoli věřitel jednající v souladu s běžnou obchodní praxí by si od společnosti BPN vyžádal informace potřebné k posouzení její likvidní pozice a schopnosti půjčku splatit, než by této společnosti poskytl další půjčku, a se složitou finanční situací společnosti BPN by se proto obeznámil.
(102)
Za druhé, částky půjček byly v porovnání s velikostí bilanční sumy společnosti BPN a jejími závazky v té době značné a představovaly pro společnost CGD významnou individuální expozici bance v potížích.
(103)
Za třetí, půjčky byly poskytnuty v říjnu a listopadu 2008 krátce po pádu společnosti Lehman Brothers, v době, kdy byly mezibankovní trhy do značné míry nedostupné i pro nejsilnější mezinárodní finanční instituce, natož pro banky potýkající se se závažnými problémy s likviditou.
(104)
Za čtvrté, pokud jde o čtvrtou půjčku, Komise podotýká, že podle § 2 odst. 7 zákona o zestátnění společnost CGD nejenže spravovala společnost BPN v zájmu státu, nýbrž v souladu s § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které případně poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“.
(105)
Vzhledem k celkové finanční a hospodářské situaci, a zejména obecně známým potížím společnosti BPN, je vysoce nepravděpodobné, že by společnosti BPN poskytla dotyčnou likviditu jiná instituce, což vysvětluje, proč portugalské orgány pokládaly opatření společnosti CGD v oblasti likvidity za opatření „zvláštní“ povahy (viz 25. bod odůvodnění).
(106)
Na základě každé z těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že rozhodnutí společnosti CGD o poskytnutí příslušných půjček společnosti BPN před jejím zestátněním nepředstavovalo běžné obchodní rozhodnutí. Rozhodnutí o poskytnutí půjček musí být považováno za rozhodnutí, které lze přímo přičíst státu. Půjčky proto představují státní prostředky.
(107)
Jelikož půjčky společnosti BPN umožnily získat likviditu, kterou by jinak nebyla schopna získat na trhu, poskytly této společnosti likviditu, kterou potřebovala k tomu, aby mohla nadále fungovat a soutěžit mimo jiné o úvěry a vklady na bankovních trzích, na nichž působí.
(108)
Komise se proto domnívá, že společnost BPN získala hospodářskou výhodu.
(109)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze společnost BPN.
(110)
Navzdory tvrzení Portugalska, že společnosti BPN patřilo před zestátněním až deváté místo v portugalském bankovním sektoru, půjčky poskytnuté společností CGD narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž tím, že společnosti BPN zajistily výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami a umožnily jí získat likviditu, kterou by jinak nezískala na trhu.
(111)
Vzhledem k tomu, že v době poskytnutí půjček působila společnost BPN na celostátní, evropské i mezinárodní úrovni, včetně například prostřednictvím svých francouzských dceřiných společností, mohla opatření ovlivnit rovněž obchod mezi členskými státy.
(112)
Komise se proto domnívá, že čtyři půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, které společnost CGD poskytla společnosti BPN v říjnu a listopadu 2008, představují státní podporu.
6.1.1.2. Opatření provedená po zestátnění, jež výslovně nesouvisejí s prodejem společnosti BIC
(113)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 již Komise uvedla, že zestátnění nepředstavuje státní podporu pro akcionáře společnosti BPN.
(114)
Po zestátnění společnosti BPN byla provedena níže uvedená opatření, která výslovně nesouvisela s prodejem společnosti BIC:
a)
státní záruka za závazky vydané společností BPN a financované společností CGD, včetně emise obchodních cenných papírů upsaných společností CGD a využívání úvěrových nástrojů peněžního trhu, které poskytla společnost CGD;
b)
převod aktiv a závazků na tři jednotky pro speciální účel ve vlastnictví státu.
(115)
Státní záruka za obchodní cenné papíry, které vydala společnost BPN (a jednotky pro speciální účel) a které upsala společnost CGD, poskytnutá společnosti BPN po zestátnění byla přímo financována členským státem. Podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být mimoto všechny úvěrové linky nebo úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN (a jednotkám pro speciální účel) v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem. Je proto nesporné, že veškeré finanční prostředky, které společnost CGD poskytla po zestátnění společnosti BPN (nebo jednotkám pro speciální účel), zahrnují státní prostředky.
(116)
Mimoto je třeba zdůraznit, že po zestátnění byla společnost CGD jediným subjektem, který společnosti BPN nebo jednotkám pro speciální účel poskytl financování, a že se její expozice v průběhu času zvyšovala s tím, jak nabývaly splatnosti další závazky, jež nebyly původními věřiteli prodlouženy ani nahrazeny půjčkami jiných institucí. Neexistence alternativních zdrojů financování pro společnost BPN nepřekvapuje, jelikož její finanční potíže a její nejistá budoucnost byly obecně známé.
(117)
Státní záruky umožnily společnosti BPN získat finanční podporu v situaci, kdy na trhu neměla žádné jiné alternativy.
(118)
Tyto záruky umožnily společnosti BPN pokračovat v činnosti na trhu, soutěžit v rámci svého podnikání (nejen v rámci zachování stávající činnosti, nýbrž případně rovněž v rámci nových oblastí podnikání) a taktéž dostát závazkům vůči zákazníkům a ostatním účastníkům trhu.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní záruky poskytly společnosti BPN hospodářskou výhodu.
(120)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt - společnost BPN. V případě části úvěrové linky na likviditu pokračující po prodeji zvýhodňují rovněž subjekt vzniklý spojením.
(121)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(122)
Státní záruky ve prospěch společnosti BPN této společnosti umožnily získat vyšší částku finančních prostředků, které by nebyly dostupné na trhu, a poskytly společnosti BPN selektivní výhodu. Umožnily společnosti BPN setrvat na trhu a vykonávat činnosti bez další kontaminace vyplývající z její předchozí situace. Tyto záruky představují státní podporu.
(123)
Vynětí určitých aktiv ze společnosti BPN a jejich převedení na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, znamená, že členský stát za ně nese plnou finanční odpovědnost a přijímá veškerá rizika spojená s aktivy v jednotkách pro speciální účel, přičemž přinejmenším některá z nich mohou být nedobytná. Opatření proto zahrnuje státní prostředky.
(124)
Komise se domnívá, že převod aktiv na jednotky pro speciální účel před prodejem za účetní hodnotu ve výši 3,9 miliardy EUR (se znehodnocením odhadovaným na 1,8 miliardy EUR) představuje pro společnost BPN výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(125)
Komise usuzuje, že převod aktiv za účetní hodnotu, a nikoli za tržní cenu poskytl společnosti BPN hospodářskou výhodu v porovnání s jejími konkurenty.
(126)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt -společnost BPN.
(127)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může narušit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1.3. Opatření provedená po zestátnění, která souvisí s prodejem společnosti BIC
(128)
Kromě opatření, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN po zestátnění a která nesouvisela s prodejem společnosti BIC, byla provedena i dodatečná opatření v souvislosti s tímto prodejem. Tato opatření zahrnují:
a)
rekapitalizaci společnosti BPN s ohledem na prodej;
b)
převod dodatečných aktiv a závazků společnosti BPN v souvislosti s prodejem;
c)
právo společnosti BIC převést po prodeji nesplácené půjčky na stát;
d)
převedení nákladů spojených s rizikem soudních sporů na stát s ohledem na prodej a
e)
poskytnutí úvěrové linky na likviditu subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD.
(129)
K rekapitalizaci společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR došlo dne 15. února 2012. Toto opatření bylo provedeno přímo státem a ze státních prostředků s ohledem na prodej společnosti BIC.
(130)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR ze dne 15. února 2012 měla zajistit vlastní kapitál společnosti BPN v okamžiku prodeje ve výši [200-400] milionů EUR. Posledně uvedená částka odpovídala v době nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 odhadovanému kmenovému kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %. To značně překračuje minimální úroveň stanovenou právními předpisy (kmenový kapitál tier 1 ve výši 9 % na konci roku 2011 a ve výši 10 % na konci roku 2012) (41).
(131)
Komise se domnívá, že kapitálový vklad poskytuje společnosti BPN a ekonomické činnosti po prodeji hospodářskou výhodu. Tato výhoda vyplývá ze zajištění toho, že po rekapitalizaci má společnost BPN k dispozici kapitál potřebný k dodržení a překročení požadavků stanovených v právních předpisech a že tento kapitál bude dostupný rovněž subjektu vzniklému spojením. Tento kapitál umožní společnosti BPN, jakož i subjektu vzniklému spojením působit na trzích a poskytovat nové úvěry v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé musí snižovat finanční páku.
(132)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude po uskutečnění prodeje pokračovat v ekonomické činnosti.
(133)
Portugalsko tvrdí, že společnost BPN po zestátnění nadále snižovala svůj podíl na trhu a že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 %, pokud jde o úvěry poskytnuté zákazníkům, prostředky zákazníků nebo bankovní produkty, a méně než 2 % na kterémkoli relevantním trhu. Opatření nicméně narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji společnosti BIC výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami. Nadbytečný kapitál subjektu vzniklého spojením chrání ekonomickou činnost před investičními riziky, jimž čelí ostatní soutěžitelé. Zvyšuje rovněž pravděpodobnost toho, že oba příjemci budou mít k dispozici dodatečnou likviditu, která by mohla usnadnit budoucí rozšiřování společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku.
(134)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(135)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k níž došlo dne 15. února 2012, představuje státní podporu.
(136)
Opatření provedená v souvislosti s prodejem společnosti BPN zahrnují právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím nebo fyzických a finančních aktiv. Zahrnují rovněž právo společnosti BIC převést vklady s cenou ve výši […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu, nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění u těchto vkladů.
(137)
Vynětí určitých půjček a závazků (včetně vkladů) vybraných společností BIC ze společnosti BPN je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo stát za ně ponese každopádně finanční odpovědnost. Členský stát tudíž ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv a závazků. Členský stát by musel financovat rovněž rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou.
(138)
Komise se domnívá, že převod dalších aktiv a závazků na jednotky pro speciální účel před prodejem znamená pro společnost BPN a subjekt vzniklý spojením výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(139)
Komise se domnívá, že převod aktiv za účetní, a nikoli tržní hodnotu poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu v porovnání s jejich konkurenty. Podle podmínky stanovené v rámcové smlouvě mohla společnost BIC vybrat libovolně aktiva, která mají být odstraněna, a tato aktiva nebyla oceněna tržní hodnotou a stát za ně ani nezískal žádnou úhradu. Naopak, jelikož tato možnost snižuje rizikově vážená aktiva společnosti BPN, vedla by k zvýšení kapitálového poměru banky, a tudíž její schopnosti poskytovat nové úvěry a působit na trhu. Po prodeji by byla tato výhoda převedena na subjekt vzniklý spojením.
(140)
Protiplnění poskytnuté státem za rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou zbavuje společnost BPN nákladů, které by běžně musela hradit, a tudíž jí poskytuje výhodu.
(141)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude nadále vykonávána po prodeji.
(142)
Opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžadují snižování finanční páky a že společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňují poskytovat ekonomice více úvěrů.
(143)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(144)
Převod dalších aktiv a závazků (včetně vkladů) z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel před prodejem představuje státní podporu.
(145)
Společnost BIC má právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, jež nejsou spláceny po dobu nejméně […] dnů (nejvýše […] % nominální hodnoty celého úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou překračující úroveň rezerv ([…] milionů EUR).
(146)
Právo společnosti BIC vyjmout po prodeji z rozvahy další aktiva a závazky je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo za ně bude členský stát každopádně nést finanční odpovědnost. Členský stát proto ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv.
(147)
Komise se domnívá, že možnost odstranit po prodeji nesplácené půjčky umožňuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením rozšířit činnost a poskytovat více úvěrů v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku. Pokud by byla zachována stejná výše vlastního kapitálu, kapitálový poměr banky by se odstraněním nesplácených půjček a snížením rizikově vážených aktiv zvýšil. Zvýšila by se proto i její schopnost poskytovat nové úvěry a působit na trhu.
(148)
Subjekt vzniklý spojením bude mít výhodu oproti svým konkurentům, kteří se u méně kvalitních aktiv potýkají se znehodnocením, jež musí absorbovat, což omezuje dostupný kapitál pro nové úvěry. Subjektu vzniklému spojením se naopak v důsledku znehodnocení a klesající hodnoty jeho úvěrového portfolia kapitálová základna nesníží.
(149)
Možnost společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu nejpozději do […] ode dne prodeje by mimoto mohla změnit rizikově vážená aktiva banky a vést k vyššímu kmenovému kapitálu tier 1, než je úroveň ve výši [10-18] %, která se předpokládala v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Komise bere na vědomí závazek Portugalska v tomto ohledu, že pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu či jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu rovněž kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček, a mimoto převede nesplácené půjčky a vrátí státu kapitál spojený s těmito půjčkami až po úplném vyčerpání rezerv dostupných ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(150)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude pokračovat po uskutečnění prodeje.
(151)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťuje po prodeji výhodnější postavení oproti ostatním konkurenčním bankám tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžaduje snížení finanční páky, a tudíž společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňuje poskytovat ekonomice více úvěrů.
(152)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě neexistence závazku k vrácení kapitálu spojeného s půjčkami by opatření mohlo společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožnit po prodeji změnu rizikově vážených aktiv banky se zpětným účinkem. To by mělo za následek vyšší poměrnou kapitalizaci banky. Opatření proto banku zvýhodňuje a narušuje hospodářskou soutěž s ostatními soutěžiteli. Opatření představuje státní podporu.
(154)
Převedení rizik soudních sporů společnosti BPN na stát představuje závazek, který přebírá stát.
(155)
Převzetím závazku od společnosti BPN poskytuje stát společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří musí příslušné závazky vykazovat ve své rozvaze.
(156)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(157)
Opatření zajišťuje u společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením snížení kapitálových požadavků v době, kdy na trhu neexistují žádné alternativy a kdy ostatní soutěžitelé musí takovéto závazky vykazovat ve své rozvaze.
(158)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(159)
Opatření zajišťuje snížení kapitálových požadavků a představuje státní podporu.
(160)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [150-350] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN po prodeji ze strany společnosti CGD je nutno považovat za přičitatelné státu vzhledem k zvláštním okolnostem jejich poskytnutí.
(161)
Za prvé, společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, společnost CGD byla na základě zákona pověřena správou společností BPN a podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které společnosti BPN poskytne v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“. Tato záruka se vztahuje i nadále na úvěrovou linku ve výši [150-500] milionů EUR.
(162)
Za druhé, rozhodnutí o poskytnutí likvidity a úvěrové linky nebyla přijata nezávisle společností CGD, nýbrž byla součástí podmínek prodeje, které byly dohodnuty mezi společností BIC a portugalskými orgány.
(163)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD proto lze přímo přičíst členskému státu.
(164)
Opatření poskytují společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením snadný a levný přístup k likviditě.
(165)
Co se týká úvěrové linky ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnosti BIC poskytne společnost CGD, Komise podotýká, že tato úvěrová linka s ohledem na finanční situaci subjektu vzniklého spojením poskytne rezervu pro případ odlivu vkladů po prodeji. Žádnému jinému subjektu kromě subjektu vzniklého spojením společnost CGD takovouto úvěrovou linku neposkytla. Tato úvěrová linka proto poskytuje subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu.
(166)
Zachování úvěrové linky se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR do […] pro probíhající program obchodních cenných papírů poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením v porovnání s jejich konkurenty výhodu, pokud jde o přístup k likviditě.
(167)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(168)
Výhoda poskytnutá společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením po prodeji narušuje hospodářskou soutěž, o to více s ohledem na stávající vysoké náklady půjčování na finančních trzích.
(169)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(170)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN ze strany společnosti CGD představuje státní podporu.
6.1.1.4 Možná podpora poskytnutá kupujícímu
(171)
V bodě 49 sdělení o bankovnictví je uvedeno, že aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupci finanční instituce prodávané státem, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje, a zejména aby byl proces prodeje otevřený, transparentní, nediskriminační a bezpodmínečný, prodej se uskutečnil za tržních podmínek a stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků.
(172)
Co se týká prvního požadavku, ačkoli byl postup prodeje zahájen jako otevřené a bezpodmínečné nabídkové řízení, závazná nabídka, kterou předložila společnost BIC, nebyla konečná, co se týká řady podstatných aspektů navrhované transakce, včetně konečného rozsahu aktiv a závazků společnosti BPN, která má společnost BIC získat, a přesného počtu převzatých poboček a pracovníků. Všechny tyto aspekty byly projednávány během následných dvoustranných jednání mezi portugalskými orgány a společností BIC a vyvrcholily podpisem rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Ani rámcová smlouva není konečná, pokud jde o přesný rozsah banky, který má být získán. Rámcová smlouva zejména nestanoví aktiva a závazky, které společnost BIC převezme, navzdory jednoznačnému upřesnění, že společnost BPN bude mít v okamžiku prodeje vlastní kapitál ve výši [200-400] milionů EUR. Jinými slovy, nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani rámcová smlouva nestanoví jednoznačně, co společnost BIC kupuje, stanoví však přesnou cenu.
(173)
V této souvislosti je důležité uvést, že se rámcová smlouva neměla odchylovat od podmínek závazné nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 tím, že poskytne společnosti BIC a/nebo subjektu vzniklému spojením další výhody. Vzhledem k velmi neurčitým podmínkám závazné nabídky ze dne 20. července 2001 však mohla společnost BIC ve skutečnosti velmi snadno získat od státu další ústupky, například omezením rozsahu aktiv a závazků, které skutečně převezme. Takovéto dodatečné ústupky by vedly k vyššímu poměru kmenového kapitálu tier 1, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011, aniž by to odporovalo podmínkám prodeje.
(174)
Komise proto vítá závazek Portugalska, že omezí úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak se předpokládalo v nabídce společnosti BIC. Další závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu po prodeji, zajišťuje, aby se po prodeji úroveň kmenového kapitálu tier 1 nepřiměřeně nezvýšila.
(175)
Jak je prokázáno v bodě 6.1.1.3, všechna opatření spojená s prodejem společnosti BIC zahrnují státní prostředky.
(176)
Vzhledem ke skutečnosti, že v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani v rámcové smlouvě nebyla stanovena výše kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN (oba dokumenty uvádějí pouze absolutní výši kapitálu ve společnosti BPN k okamžiku prodeje bez přihlédnutí k rizikově váženým aktivům banky nebo k právu společnosti BIC vybrat aktiva a závazky, které mají být před prodejem převedeny na jednotky pro speciální účel), Komise podotýká, že je možné, že společnost BPN bude mít nakonec poměr kmenového kapitálu tier 1, který je vyšší, než bylo uvedeno v nabídce. Podle informací, které předložily portugalské orgány, představuje úroveň kapitálu uvedená v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %.
(177)
Komise však podotýká, že se Portugalsko zavázalo omezit úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak je uvedeno v nabídce společnosti BIC. To státu umožní stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků. Tento závazek je nezbytný, aby bylo zajištěno, že společnosti BIC nebude poskytnuta výhoda.
(178)
Uplatněním práva na převod dalších nesplácených půjček na stát po prodeji by společnost BIC mohla mimoto dále omezit rozsah banky, a tudíž zvýšit poměr kmenového kapitálu tier 1 u subjektu vzniklého spojením na vyšší úroveň, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. To by mohlo společnosti BIC poskytnout dodatečnou výhodu. Dodatečný závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které po prodeji vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu, zajišťuje, že se výše kmenového kapitálu tier 1 po prodeji dále nezvýší. Tento dodatečný závazek je nezbytný, aby společnost BIC nebyla zvýhodněna.
(179)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt, společnost BIC, a nepřímo rovněž subjekt vzniklý spojením.
(180)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(181)
Vzhledem k závazkům, které poskytlo Portugalsko, může Komise vyvodit závěr, že konečné výsledky postupu, včetně prvků sjednaných se společností BIC v rámcové smlouvě, by výsledek nabídkového řízení nezměnily a postup prodeje společnost BIC nezvýhodní.
6.1.2 Vyčíslení podpory
(182)
Společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude pokračovat v ekonomických činnostech společnosti BPN, měly prospěch z řady opatření státní podpory, která jsou shrnuta níže:
Tabulka č. 1
Opatření podpory ve prospěch společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením
Popis
Částka v milionech EUR
a)
Půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním
315
b)
Převod aktiv v hodnotě 3,9 miliardy EUR na jednotky pro speciální účel před nabídkovým řízením
Od 1 800 do 4 000
c)
Navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012
600
d)
Úvěrové linky poskytnuté BPN společností CGD (ke dni 31. prosince 2011)
[150-500]
z toho úvěrové linky, na něž se vztahuje výslovná státní záruka
[200-400]
e) Úvěrové linky požadované společností BIC pro subjekt vzniklý spojením
z toho zachování stávajícího programu obchodních cenných papírů
400
z toho nová úvěrová linka
300
(183)
Za prvé je třeba uvést, že ne všechna tato opatření podpory se považují za kumulativní, jelikož podle portugalských orgánů nahradila některá opatření jiná (např. prvotní půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním byly nahrazeny obchodními cennými papíry, které společnost BPN vydala po zestátnění).
(184)
Opatření b) a c) zahrnují kapitálové vklady, nebo jsou rovnocenné kapitálovým vkladům. Činí nejméně 3 miliardy EUR, tj. přibližně 50 % bilanční sumy společnosti BPN před zestátněním. Celková výše státních záruk za program emise obchodních cenných papírů, které Portugalsko poskytlo společnosti BPN od zestátnění, činí 5 miliard EUR, přičemž ke dni 31. prosince 2011 byla využita částka ve výši 4,5 miliardy EUR.
(185)
Společnost BIC je mimoto oprávněna převést vklady s cenou nad […] základních bodů, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl, a to s náklady, které Portugalsko odhadlo na přibližně […] EUR. Převod nákladů spojených se soudními spory na stát a převod dalších aktiv a závazků v rámci prodeje, včetně nesplácených půjček, z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel zahrnuje další podporu, kterou Portugalsko považovalo za nevyčíslitelnou.
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory: použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(186)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské Unie je Komise zmocněna prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(187)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. Tato analýza byla potvrzena ve sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci (42), sdělení o znehodnocených aktivech (43) a sdělení o restrukturalizaci (44). Komise i nadále zastává názor, že vzhledem k opětovnému napětí na finančních trzích lze státní podpory schvalovat podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení z roku 2011 o prodloužení použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí po dni 31. prosince 2011 (45).
(188)
Portugalsko bylo finanční a hospodářskou krizí postiženo obzvláště silně. Její dopady byly potvrzeny v různých rozhodnutích Komise (46) schvalujících opatření, která přijaly portugalské orgány v boji proti finanční krizi. V úvahu je nutno vzít rovněž problematickou hospodářskou a finanční situaci, která dne 7. dubna 2011 vedla k podání oficiální žádosti Portugalska o mezinárodní pomoc, jež měla za následek podepsání memoranda o porozumění dne 17. května 2011.
(189)
Komise má za to, že by neřízený úpadek společnosti BPN měl pro portugalské hospodářství vážné důsledky. Opatření proto lze posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3 Slučitelnost podle sdělení o restrukturalizaci
(190)
Pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v souvislosti se současnou krizí jsou stanovena ve sdělení o restrukturalizaci. Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí splňovat tyto podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky;
b)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
c)
musí obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
6.3.1 Životaschopnost
(191)
V bodech 9 a 10 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který by měl obsahovat úplné informace o obchodním modelu. Plán by měl uvádět rovněž příčiny obtíží finanční instituce a alternativy navrhovaného plánu restrukturalizace.
(192)
Plán restrukturalizace by měl prokázat, že strategie banky je založena na ucelené koncepci a že banka obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(193)
Bod 17 sdělení o restrukturalizaci potvrzuje, že prodej finanční instituce (její části) třetí straně může přispět k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V daném případě Komise podotýká, že se portugalské orgány rozhodly prodat společnost BPN prostřednictvím nabídkového řízení. V důsledku toho bude bankovní činnost po určitých úpravách prodána společnosti BIC a vybraná aktiva budou převedena na jednotky pro speciální účel za účelem jejich postupné likvidace. Komise proto musí posoudit, zda bude bankovní činnost společnosti BPN, která bude součástí činnosti kupujícího (subjektu vzniklého spojením), životaschopná.
(194)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Komise uvedla, že neobdržela obchodní plán, který by prokazoval životaschopnost společnosti BPN jako integrovaného subjektu s BIC, a nemohla tudíž v tomto ohledu dospět k žádnému závěru. Portugalsko předložilo podrobný obchodní plán pro společnost BPN, která je integrovaná se společností BIC, ve formě plánu restrukturalizace z ledna 2012 (včetně doplňujících informací o činnosti a životaschopnosti poskytnutých dne 3. února 2012).
(195)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 má část společnosti BPN, která je prodána společnosti BIC, podstatně menší bilanční sumu ve výši přibližně […] miliard EUR ve srovnání s bilanční sumou společnosti BPN v okamžiku zestátnění.
(196)
Spolu s aktivy společnosti BIC bude mít subjekt vzniklý spojením celková aktiva ve výši přibližně […] miliard EUR.
(197)
Rozvaha společnosti BPN v okamžiku prodeje společnosti BIC obsahuje pouze životaschopnější činnosti a nejlepší aktiva banky. Zejména bylo vyčištěno úvěrové portfolio převedené na společnost BIC a většina nelikvidních aktiv byla převedena na jednotky pro speciální účel.
(198)
Závazky společnosti BPN sestávají především z retailových vkladů v celkové výši 1 669 miliardy EUR a podřízeného dluhu v celkové výši 246 milionů EUR.
Tabulka č. 2
Společnost BPN po prodeji a po kapitálovém vkladu (pro forma) (47)
V milionech EUR
Hotovost, centrální banky a úvěrové instituce
[…]
Čisté úvěry poskytnuté zákazníkům
[…]
Ostatní aktiva
[…]
AKTIVA CELKEM
[…]
Vklady
[…]
Ostatní závazky
[…]
Podřízený dluh
[…]
ZÁVAZKY CELKEM
[…]
Vlastní kapitál
[…]
CELKOVÉ ZÁVAZKY A KAPITÁL
[…]
(199)
Společnost BIC bude pokračovat v restrukturalizačních opatřeních, která již zahájili dočasní správci, a bude odstraňovat konkrétní příčiny potíží společnosti BPN.
(200)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, vedení bylo zcela vyměněno. S přihlédnutím k zvláštním okolnostem, které vedly k zestátnění společnosti BPN, a zejména k údajným četným případům podvodů, jichž se dopustilo bývalé vedení banky, zahájilo nové vedení řadu soudních řízení (48), aby hájilo zájmy banky. Postupy banky v oblasti posuzování rizik byly zcela přepracovány za účelem zavedení osvědčených postupů.
(201)
Noví správci společnosti BPN se soustředili rovněž na optimalizaci struktury nákladů a přijali řadu iniciativ k snížení provozních nákladů. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily přibližně o […] milionů EUR a personální náklady klesly zhruba o […] milionů EUR.
(202)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 je strategií společnosti BIC soustředit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a využít síť společnosti BPN k tomu, aby se společnost stala referenční bankou pro podporu obchodu a finančních transakcí mezi Portugalskem a Angolou.
(203)
Tento plán vychází z přiměřených základních makroekonomických předpokladů, které přihlížejí k současné situaci na trzích v Portugalsku a předpokládané recesi hospodářství až do roku 2014.
(204)
Finanční výhledy ukazují, že na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) má být podle předpokladů subjekt vzniklý spojením schopen hradit své náklady a dosáhnout návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně [1-10] %, a to i v případě zátěžového scénáře.
(205)
Předpokládaná počáteční kapitálová základna s poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši přibližně [10-18] % bude díky kapitálovému vkladu státu značně překračovat minimální kapitálové požadavky.
(206)
V důsledku významného navýšení kapitálu státem má být předpokládaný kapitálový poměr banky během období restrukturalizace a na jeho konci podle očekávání vyšší než minimální požadavky, a tudíž zaručovat solventnost banky. Podle obchodního plánu, který poskytlo Portugalsko a který je zohledněn v plánu restrukturalizace z ledna 2012, má v případě základního scénáře kmenový kapitál tier 1 na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) představovat [8-12] %, což je mírně nad minimálními požadavky stanovenými v právních předpisech ve výši 10 %, jichž má být podle BdP dosaženo do prosince 2012 (49), a podle zátěžového scénáře těsně pod těmito požadavky ([7-11] %), jak je uvedeno v grafu č. 1 připojeném k 207. bodu odůvodnění.
(207)
Tento vývoj má být zapříčiněn zejména nutností provést obchodní plán stanovený v plánu restrukturalizace z ledna 2012, a to poskytování většího objemu úvěrů ekonomice, a dopadem záporných hospodářských výsledků v prvních letech provádění plánu restrukturalizace. Záporné hospodářské výsledky budou způsobeny především stále vysokými náklady banky v porovnání s objemem jejího obchodu a také náklady na restrukturalizaci, kterou provede společnost BIC.
Graf č. 1
Výhledy pro subjekt vzniklý spojením společností BPN a BIC podle základního scénáře, 2012-2016
[…]
(208)
Co se týká likvidity, obchodní plán se spoléhá především na vklady s odhadovaným růstem vkladů ve výši přibližně [1-10] % ročně. Komise se domnívá, že stabilní financování subjektu vzniklého spojením prostřednictvím vkladů je důležitým prvkem plánu restrukturalizace. Vzhledem k malé velikosti subjektu vzniklého spojením a jeho růstovému potenciálu jsou odhady vývoje vkladů věrohodné.
(209)
Komise se současně domnívá, že aby byla zajištěna životaschopnost subjektu vzniklého spojením, neměly by existovat žádné pobídky k nahrazování vkladů velkoobchodním komerčním financováním. V tomto ohledu je důležité, aby se protiplnění za úvěrovou linku na likviditu, kterou požadovala společnost BIC jako náhradu za možný odliv vkladů, zvýšilo nejméně na sazbu Euribor +[…] základních bodů. Závazek Portugalska v tomto ohledu je nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem, s přihlédnutím ke skutečnosti, že […] má značný objem vkladů, za něž je v současnosti poskytována odměna přesahující sazbu Euribor +[…] základních bodů, což je úroveň, při níž se společnost BIC může rozhodnout, že si tyto vklady neponechá. Pokud by protiplnění za novou úvěrovou linku nebylo stanoveno na úrovni, která společnosti BIC poskytuje pobídku k zachování výše vkladů v souladu s úrovní, jež se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012, mohlo by to společnost BIC přimět k nahrazování vkladů levnějším financováním poskytovaným společností CGD. Toto nahrazení by mohlo zlepšit krátkodobou ziskovost subjektu vzniklého spojením, současně by však narušilo jeho vyhlídky na dosažení životaschopnosti.
(210)
V této souvislosti je rovněž důležité uvést, že i se sazbou Euribor +[…] základních bodů je úvěrová linka poskytována za příznivějších podmínek, než by společnost BIC pravděpodobně získala na trhu. Jelikož Komisi nebylo poskytnuto žádné srovnatelné základní kritérium pro obdobné transakce, k nimž dochází na trhu, Komise podotýká, že není pravděpodobné, že by na trhu byla k dispozici úvěrová linka s takovouto dobou trvání a výší, a to ani při vyšších úrokových sazbách. Komise mimoto považuje za vhodné, že protiplnění u půjček poskytnutých společností CGD […] je stanoveno ve výši […]měsíční sazby Euribor +[…] základních bodů.
(211)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise ohledně životaschopnosti společnosti BPN rozptýleny.
6.3.2 Podpora omezená na minimum a sdílení zátěže
(212)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný odpovídající příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a b) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(213)
Zásady týkající se vlastního příspěvku přijímající banky ve fázi restrukturalizace jsou stanoveny v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci. Ve sdělení se vyžaduje: a) aby byla pomoc na restrukturalizaci omezena na minimum a pokrývala náklady nezbytné k obnovení životaschopnosti; b) aby přijímající banka použila k financování restrukturalizace v možném rozsahu vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a c) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli přiměřeně i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení zátěže je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a morální hazard (50).
(214)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně uvádět, že podpora byla omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale v maximální možné míře i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. Podniku by proto neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je nabytí podílů v jiných podnicích (51).
(215)
Co se týká omezení podpory na minimum, sdělení o restrukturalizaci v bodě 23 uvádí, že by pomoc na restrukturalizaci měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(216)
Za tímto účelem musí Komise posoudit za prvé tvrzení portugalských orgánů, že náklady spojené s prodejem BPN společnosti BIC jsou nižší než náklady, které by Portugalsku vznikly v případě likvidace společnosti BPN, a za druhé, zda byla podpora poskytnutá na restrukturalizaci společnosti BPN omezena na nezbytné minimum.
(217)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 zpochybnila Komise řadu aspektů kvantitativního srovnání obou scénářů, jak je poskytlo Portugalsko v té době.
(218)
V plánu restrukturalizace z ledna 2012 poskytlo Portugalsko aktualizované srovnání obou scénářů a pozměnilo své počáteční předpoklady s cílem odstranit hlavní obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí ze dne 24. října 2011 a které souvisely s náklady v případě řízené likvidace. Portugalsko se zejména zabývalo srážkou u půjček a zacházením s držiteli podřízených dluhopisů.
(219)
Portugalsko předložilo zejména doplňující informace a alternativní kritérium s ohledem na jeho předpoklady týkající se srážky z účetní hodnoty ve výši 30-50 % při prodeji půjček. Portugalsko poskytlo rovněž konečné údaje o půjčkách, které nakonec společnost BIC převzala a jejichž výše nebyla v době prvního srovnání dne 17. února 2012 známa. Portugalsko vyňalo ze scénáře týkajícího se řízené likvidace rovněž náklady spojené s vyplacením držitelů některých podřízených dluhopisů, jak je upřesněno v 221. bodě odůvodnění.
(220)
Komise se domnívá, že s přihlédnutím k současné ekonomické situaci a k významnému snižování finančních pák v bankovním sektoru je použití srážky při prodeji úvěrového portfolia oprávněné. Pokud by byly půjčky drženy až do doby jejich splatnosti, musel by stát do té doby hradit náklady financování a nést úvěrové riziko. Komise proto může uznat dolní mez odhadu srážky, který poskytlo Portugalsko, tj. srážku ve výši [20-50] %.
(221)
Co se týká držitelů podřízených dluhopisů, Komise má za to, že celková částka ve výši 245 milionů EUR je složena z různých emisí. Může být možné […]. Portugalsko uvedlo, že po právním posouzení podmínek každé emise, […].
(222)
Tabulka č. 3 podává přehled odhadu přílivu a odlivu prostředků s přihlédnutím k revidovaným předpokladům uvedeným v 219. až 221. bodě odůvodnění. Tento odhad bere v úvahu pouze mezní náklady spojené s oběma scénáři (a nikoli již vzniklé náklady) a je založen na údajích z rozvahy společnosti BPN v době jejího prodeje společnosti BIC (52).
Tabulka č. 3
Srovnání scénáře v podobě prodeje společnosti BIC a scénáře v podobě řízené likvidace (údaje v milionech EUR)
Prodej společnosti BIC
Likvidace
ODLIV PROSTŘEDKŮ
1
Splacení financování úvěrovým institucím
[…] (53)
2
Výplata vkladů zákazníků
[…]
3
Navýšení kapitálu
[…]
4
Vyplacení držitelů podřízených dluhopisů kromě věčných dluhopisů TBC
[…]
Odliv prostředků celkem
[…]
[…]
Prodej společnosti BIC
Likvidace
PŘÍLIV PROSTŘEDKŮ
5
Prodej úvěrů zákazníků (2 114 miliardy EUR po očištění o srážku ve výši 30 %)
[…]
6
Splacení hotovosti a půjček poskytnutých úvěrovým institucím
[…] (54)
7
Kupní cena společnosti BPN
[…]
8
Prémie za prodej vkladů - 2 % zůstatku vkladů
[…]
Příliv prostředků celkem
[…]
ODHADOVANÝ ROZDÍL
[…]
[…]
(223)
Celkově by možnost řízené likvidace, kdy by stát vyplatil všechny vklady (kromě vkladů podřízených věřitelů držících věčné dluhopisy) a uhradil by celou expozici úvěrovým institucím, byla nákladnější než prodej společnosti BIC.
(224)
Komise uznává nejistotu spojenou s řadou předpokladů, konkrétně s možností získat zpět úvěry převedené na společnost BIC. V úvahu je nutno vzít rovněž skutečnost, že by řízená likvidace mohla mít negativní vedlejší účinky na důvěru v celý bankovní sektor a rating členského státu.
(225)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že možnost restrukturalizace banky, tj. její prodej společnosti BIC, pomohl omezit podporu na nezbytné minimum.
(226)
Společnost BPN obdržela před zestátněním a posléze značnou částku podpory, jak je uvedeno v 182. až 185. bodě odůvodnění. Podpora byla nezbytná k udržení banky po dobu potřebnou k provedení zvolené restrukturalizace, tj. prodeje životaschopných částí společnosti BIC a postupné likvidace špatných aktiv. V důsledku procesu restrukturalizace společnost BPN jako nezávislá banka zanikne. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před zestátněním. Za převládajících podmínek na trhu jsou tato opatření (a zejména převedení aktiv nesouvisejících s retailovým bankovnictvím na jednotky pro speciální účel) neoddělitelně spojena se životaschopností banky, která zůstane na trhu. Podniky a činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly převedeny na jednotky pro speciální účel a budou postupně zlikvidovány. Komise uznává, že značné prodlevy při provádění restrukturalizace společnosti BPN souvisí s mimořádnými okolnostmi, jež postihly portugalské hospodářství a dne 17. května 2011 vedly k podepsání memoranda o porozumění.
(227)
Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011, kromě opatření provedených ve prospěch společnosti BPN před jejím prodejem požaduje společnost BIC další opatření, jež jsou uvedena v 56. bodě odůvodnění.
(228)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 nadnesla Komise otázku, zda kapitálový vklad, který požadovala společnost BIC, představoval minimální částku nezbytnou k zajištění životaschopnosti. S přihlédnutím k úpravám rozvahy, které požadovala společnost BIC ve své nabídce ze dne 20. července 2011, a k finančním výkazům společnosti BPN z června 2011 Portugalsko odhadlo, že kapitál ve výši [200-400] milionů EUR znamená poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %.
(229)
Portugalsko tvrdí, že výše kapitálu je výsledkem nabídkového řízení, kdy se přihlíželo rovněž k ceně, kterou společnost BIC zaplatí státu (40 milionů EUR). To je odůvodněno náklady na přeorientování banky na její hlavní činnost a nutností zachovat dostatečnou rezervu dodatečného kapitálu. Portugalsko se domnívá, že tato rezerva je přiměřená k zachování dostatečné výše vlastního kapitálu, zejména v prvních letech integrace, přičemž se bere v úvahu rovněž špatná pověst společnosti BPN a složitá ekonomická situace v Portugalsku.
(230)
Je třeba uvést, že podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 se odhaduje, že kapitálový poměr dosáhne na konci čtvrtého roku po prodeji [8-12] % a podle zátěžového scénáře [7-11] % (což je o něco méně než minimum požadované portugalskými právními předpisy ve výši 10 %).
(231)
Komise může proto vyvodit závěr, že úroveň kapitálu odpovídající poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % je výsledkem nabídkového řízení a je nezbytná k zajištění životaschopnosti banky podle plánu restrukturalizace z ledna 2012.
(232)
Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že rámcová smlouva se společností BIC obsahuje závazek, že společnost BIC nebude po dobu pěti let akcionářům vyplácet dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu k BPN. Cílem tohoto závazku je zajistit, aby kapitál vložený do společnosti BPN neopustil ihned banku ve formě prostředků vyplacených akcionářům.
(233)
Konečná aktiva, která nakonec společnost BIC převezme, se však liší od nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 a společnost BIC si vyhrazuje rovněž právo vrátit nesplácené půjčky. Komise se proto domnívá, že aby byla podpora omezena na minimum, mělo by být případné snížení rizikově vážených aktiv vyplývající z vrácení půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu ve výši [10-18] % snížení rizikově vážených aktiv. Snížení kapitálu by mohlo mít podobu srážky z účetní hodnoty půjček vracených státu.
(234)
Komise podotýká, že společnost BIC navrhla, že by v případě vrácení nesplácených půjček mohl subjekt vzniklý spojením zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % poskytováním nových úvěrů ekonomice. Komise se domnívá, že by takovéto opatření neomezilo podporu na minimum, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, poměr vlastního kapitálu společnosti BIC před prodejem bude nižší než [10-18] % ke dni prodeje. Jakmile se proto společnost BPN spojí se společností BIC, výše kmenového kapitálu tier 1 v subjektu vzniklém spojením se bezprostředně sníží (jak se odráží v plánu restrukturalizace z ledna 2012). Pokud by měl subjekt vzniklý spojením po sloučení zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, jeho kapitalizace by byla vyšší, než jak předpokládala samotná společnost BIC. Za druhé, plán restrukturalizace z ledna 2012 již zohledňuje nové úvěry pro ekonomiku a za tímto účelem se považuje (velmi vysoká) úroveň kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % ve společnosti BPN v okamžiku prodeje za dostatečnou. Není proto nutné vyhradit na poskytování nových úvěrů ještě více kapitálu, než se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně závazek Portugalska, že poměr kmenového kapitálu tier 1 ve společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] % a že v případě převedení nesplácených půjček na stát nebo jakýkoli subjekt ovládaný státem po prodeji převede společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením na stát nebo subjekt ovládaný státem kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(235)
Ve sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že k omezení podpory na nezbytné minimum je nezbytný zákaz akvizic. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by se například nemělo financovat nabývání podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(236)
Komise podotýká, že již v plánu restrukturalizace z ledna 2012 bylo uvedeno, že se subjekt vzniklý spojením stane životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přijatelné návratnosti vlastního kapitálu, a dokonce se očekává, že bude ziskový. Toto obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Komise se naopak domnívá, že zákaz akvizic zajistí, aby kapitál, který se považuje za nezbytný pro restrukturalizaci, zůstal v bance, a tudíž přispěl k obnovení její životaschopnosti. Komise v této souvislosti usuzuje, že závazek Portugalska týkající se vymáhání zákazu akvizic je nezbytný k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(237)
Co se týká vlastního příspěvku, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby náklady spojené s restrukturalizací nenesl pouze stát, nýbrž rovněž i minulí investoři banky a bývalí akcionáři. Tento požadavek zajišťuje, aby zachráněné banky nesly přiměřenou odpovědnost za důsledky svého jednání v minulosti, a vytváří odpovídající pobídky s ohledem na jejich budoucí chování.
(238)
V daném případě hodnotí Komise kladně skutečnost, že akcionáři přišli o své podíly v bance bez jakékoli náhrady. Podíleli se proto přiměřeně na sdílení zátěže u banky, jejíž hodnota byla podle odhadu dvou nezávislých subjektů jmenovaných Portugalskem záporná. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že se změnilo představenstvo společnosti BPN a v rámci zestátnění bylo nahrazeno.
(239)
Komise však podotýká, že v privatizované bance zůstanou držitelé podřízených dluhopisů v hodnotě 245 milionů EUR, kterým mohou být i nadále vypláceny kupóny.
(240)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud jejich činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“.
(241)
Co se týká období restrukturalizace společnosti BPN, tato společnost nedodržovala politiku Komise týkající se hybridních nástrojů, jak je stanovena v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci. Komise v tomto sdělení objasnila, že v kontextu restrukturalizace není volné uvážení při rozhodování o kompenzaci ztrát, tzv. diskreční kompenzace ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), ze strany přijímajících bank v zájmu zajištění výplaty dividend a kupónů za nesplacený podřízený dluh v zásadě slučitelné s cílem sdílení nákladů. Komise podotýká, že vyplácení kupónů nedodrželo tuto zásadu a mělo by být vyrovnáno důkladnější restrukturalizací (55).
(242)
Komise se domnívá, že rozsáhlá restrukturalizace banky může být k vyrovnání nedostatečného sdílení zátěže dostatečná.
(243)
Jelikož je však banka nyní prodávána, je zákaz týkající se vyplácení kupónů do 31. prosince 2016 nezbytný k zajištění minimální úrovně sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu banky.
(244)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí závazek Portugalska, že s cílem přispět k restrukturalizaci společnosti BPN neuplatní společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko do 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu, který společnost BPN vydala přede dnem prodeje.
(245)
Komise podotýká, že protiplnění za každé z opatření podpory, která jsou uvedena v 182. až 185. bodě odůvodnění, a zejména za záruky, kapitálový vklad a převod aktiv na jednotky pro speciální účel, není v souladu s příslušnými sděleními Komise.
(246)
Za státní záruky byla stanovena cena ve výši 20 základních bodů, což je podstatně méně, než je úroveň vyplývající z použití pravidel Komise pro protiplnění za státní záruky za závazky vydané finančními institucemi.
(247)
U kapitálového vkladu do společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k němuž došlo v únoru 2012, jednoznačně neexistuje protiplnění, které by bylo v souladu se sdělením o rekapitalizaci. Portugalské orgány ve skutečnosti za vložený kapitál žádné protiplnění neočekávají. Kapitál byl vložen s cílem umožnit prodej banky za zápornou cenu.
(248)
Pokud jde o převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu, ačkoli Komise teoreticky uznává, že převod aktiv na tři jednotky pro speciální účel má ochránit životaschopnost společnosti BPN a umožnit její prodej, převod za účetní hodnotu představuje státní podporu, která není v souladu s hlavními požadavky sdělení o znehodnocených aktivech. Převod se zejména uskutečnil za účetní hodnotu, která byla značně vyšší než reálná ekonomická hodnota, a nepředpokládá se žádné protiplnění pro stát. Ve sdělení o znehodnocených aktivech se uznává, že případný nesoulad s jeho hlavními kritérii, včetně kritérií týkajících se stanovení ceny, může vyrovnat důkladná restrukturalizace. Existence důkladné restrukturalizace společnosti BPN je tudíž prvkem, který by mohl Komisi dovolit konstatovat, že opatření je se sdělením o znehodnocených aktivech slučitelné. Převod aktiv na jednotky pro speciální účel by se proto mohl posoudit společně se zbytkem opatření ve prospěch společnosti BPN a jako součást rozsáhlé restrukturalizace.
(249)
V bodě 25 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že každá odchylka od přiměřeného sdílení nákladů ex ante, k jejímuž udělení mohlo výjimečně dojít v záchranné fázi z důvodů finanční stability, by měla být kompenzována v pozdější fázi restrukturalizace, například formou ustanovení o zpětném získání (tzv. claw-back clauses) a/nebo prostřednictvím rozsáhlejší restrukturalizace, jež bude zahrnovat dodatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(250)
Komise se domnívá, že restrukturalizace společnosti BPN je dostatečně rozsáhlá. Za prvé podotýká, že banka je malá. V důsledku restrukturalizace společnost BPN zanikne jako nezávislá banka. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před jejím zestátněním. Činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly natrvalo ukončeny.
(251)
Komise proto může vyvodit závěr, že vzhledem k rozsáhlé restrukturalizaci společnosti BPN je sdílení zátěže přiměřené.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(252)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takových opatření bude záležet na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.
(253)
Ačkoli je výše podpory, kterou obdržela společnost BPN, značná, je nutno vzít v úvahu omezenou velikost této společnosti. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, Komise bude analyzovat pravděpodobné dopady podpory na trhy, na kterých přijímající banka po restrukturalizaci působí. V prvé řadě bude po obnovení životaschopnosti banky přezkoumána její velikost a relativní význam na příslušném trhu či trzích.
(254)
Komise v této souvislosti podotýká, že společnost BPN již nebude stejným hospodářským subjektem jako před zásahem státu (56). Společnost byla zestátněna a prošla důkladnou restrukturalizací. Na trhu bude proto soutěžit mnohem menší banka.
(255)
Podle velikosti bilanční sumy na konci roku 2008 byla společnost BPN sedmou největší finanční institucí v Portugalsku. Od zestátnění se její velikost zmenšila, zejména v důsledku odlivu vkladů. V polovině roku 2011 zaujímala 12. místo s podílem na trhu u vkladů i úvěrů nižším než 1 %. Vklady a úvěry se v období 2008-2011snížily téměř o polovinu.
(256)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Portugalsko za prvé uvedlo, že již před zestátněním měla společnost BPN podíl na trhu ve výši přibližně [1-2] %. Za druhé, po zestátnění byla společnost BPN významně restrukturalizována a její velikost se dále zmenšovala. Za třetí, i po integraci se společností BIC bude mít nový integrovaný subjekt podíl na trhu v Portugalsku nižší než [ 1] %, jelikož podíl společnosti BPN na trhu v současnosti činí přibližně [ 1] % u úvěrů pro zákazníky i u vkladů a podíl společnosti BIC na trhu je v řádu [ 1] % u úvěrů a [ 1] % u vkladů.
(257)
Komise rovněž podotýká, že prodej bankovní činnosti prostřednictvím nabídkového řízení soutěžitelům umožnil získat značku a podnikání společnosti BPN, což omezuje narušení hospodářské soutěže.
(258)
Komise nahlíží příznivě rovněž na dividendovou politiku, jak je popsána v písmeně m) 56. bodu odůvodnění.
(259)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž stanoveno, že by banky neměly uvádět státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Komise hodnotí kladně závazek Portugalska, že společnost BIC nebude ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
(260)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, pokud jde o to, zda byla plánovaná opatření dostatečná, vezme-li se v úvahu značná výše podpory a skutečnost, že ve prospěch společnosti BPN byla provedena opatření týkající se rekapitalizace, záruk a záchrany znehodnocených aktiv, za něž nebylo poskytnuto žádné protiplnění v souladu s požadavky příslušných sdělení.
(261)
Komise zejména podotýká, že banka bude působit na trhu s počátečním poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, což zdaleka přesahuje minimální úroveň ve výši 9 % požadovanou na konci roku 2011 a 10 % na konci roku 2012.
(262)
Společnost BIC mimoto požadovala právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, které nejsou spláceny nejméně […] dnů (do výše […] % celkové nominální hodnoty úvěrového portfolia). Požadovala rovněž zachování podpory likvidity poskytované společností CGD ve dvou formách. První z nich je zachování úvěrové linky pro program obchodních cenných papírů ve výši [150-500] milionů EUR se státní zárukou po dobu tří let a závazek společnosti CGD zachovat podmínky úvěrové linky do […]. Druhou je nová úvěrová linka ve výši [150-350] milionů EUR, kterou má společnost CGD poskytnout jako náhradu za pokles vkladů pod 1,8 miliardy EUR, s protiplněním ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(263)
To by mělo zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužil státní podporu k růstu na úkor konkurentů a aby bylo náležitě omezeno narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
(264)
Vzhledem k napjaté situaci na trhu a přísným podmínkám, které Portugalsko uložilo bankovnímu sektoru v důsledku událostí, jež vedly k podpisu memoranda o porozumění, se Komise domnívá, že tyto úvěrové linky na likviditu by významně ovlivnily rozsah, v jakém bude moci subjekt vzniklý spojením soutěžit na trhu s ostatními účastníky, kteří státní podporu neobdrželi.
(265)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, pokud jsou zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla využita na úkor konkurentů, z nichž někteří podobnou veřejnou podporu neobdrželi. Pro banky, které obdržely veřejnou podporu, a banky, které takovouto podporu neobdržely, by měly i nadále platit rovné podmínky. Státní podpora by neměla oslabit pobídky těch subjektů, které neobdržely podporu, k soutěži, investicím a inovacím, ani vytvářet překážky vstupu, jež by mohly narušovat přeshraniční činnost.
(266)
Je nutné zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužíval konkurenční výhodu vyplývající z přesunu rizika likvidity na stát a z poskytnutí kapitálu.
(267)
Komise se za prvé domnívá, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže vyplývajícího ze skutečnosti, že banka bude mít kapitál přesahující minimální požadavek (viz 261. bod odůvodnění), by mělo být snížení rizikově vážených aktiv v souvislosti s vrácením půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu. Závazek Portugalska ohledně maximální výše kapitálu ve společnosti BPN je proto nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(268)
Komise se za druhé domnívá, že by doba trvání úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR spojené s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN měla být omezena na dobu […] let. Protiplnění za druhou úvěrovou linku na likviditu by se navíc mělo přiblížit tržním podmínkám a být stanoveno se sazbou Euribor +[…] základních bodů. Portugalsko by si současně mělo do dne 31. prosince 2016 před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádat předběžný souhlas Komise, aby bylo zajištěno, že se tato omezení nebudou obcházet. V této souvislosti bere Komise na vědomí závazky Portugalska ohledně úvěrových linek na likviditu; tyto závazky jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(269)
Sdělení o restrukturalizaci za třetí spojuje s narušením hospodářské soutěže také zákaz akvizic. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že „banky by neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků“. Komise vítá závazek Portugalska uvedený v 236. bodě odůvodnění, že bude do dne 31. prosince 2016 vymáhat zákaz akvizic.
(270)
Nárok společnosti BIC vrátit státu nesplácené půjčky by měl skončit ke dni […], a nikoli […] měsíců ode dne prodeje. Komise má za to, že společnost BIC měla možnost přezkoumat půjčky společnosti BPN v době od zahájení nabídkového řízení, a zejména po podepsání rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Mimoto již bylo úvěrové portfolio dvakrát vyčištěno: převodem nejhorších půjček na jednotky pro speciální účel v prosinci 2010 a následně tím, že společnost BIC jako kupující požadovala právo vrátit státu dodatečné částky půjček, aby bylo dosaženo poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %.
(271)
Komise podotýká, že další možnost vrácení poskytuje společnosti BIC ochranu před rizikem zhoršení ekonomické situace. Jakékoli následné „nesplácení“ by se vší pravděpodobností odráželo zhoršení ekonomické situace, a ovlivnilo tudíž nepříznivě celý bankovní sektor. Nárok společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu narušuje hospodářskou soutěž, jelikož ostatní banky tuto možnost mít nebudou. Lhůta pro vrácení by proto měla být zkrácena maximálně do […]. V této souvislosti Komise vítá závazek Portugalska, že lhůtu stanovenou na […] dodrží.
6.3.4 Závěr
(272)
Budou-li náležitě provedeny veškeré závazky popsané v oddíle 5.2, poskytuje plán restrukturalizace z ledna 2012 dostatečné důkazy, že je obnovena dlouhodobá životaschopnost subjektu vzniklého spojením, že je dosaženo dostatečného sdílení zátěže a že byla přijata přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může prohlásit, že plán restrukturalizace z ledna 2012 je v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
6.3.5 Monitorování
(273)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci se uvádí, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou zapotřebí pravidelné podrobné zprávy podávané členským státem. Portugalsko by proto mělo předkládat Komisi takovéto zprávy co šest měsíců počínaje datem tohoto rozhodnutí.
7. Závěr
(274)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.2 „Vyčíslení státní podpory“ v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tuto podporu spolu s ostatními opatřeními podpory posuzovanými v tomto rozhodnutí však lze považovat za slučitelnou, budou-li dodrženy závazky popsané v oddíle 5.2,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Portugalsko, představují státní podporu:
a)
půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním;
b)
půjčky a úvěrové linky na likviditu poskytnuté společností CGD společnosti BPN po zestátnění a před uskutečněním prodeje, a to s výslovnou státní zárukou, či bez takovéto záruky;
c)
převod aktiv ze společnosti BPN na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu před uskutečněním prodeje a posléze;
d)
navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012;
e)
úvěrové linky na likviditu, které má společnost CGD poskytnout subjektu vzniklému spojením, jak požaduje společnost BIC;
f)
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nad […] základních bodů na stát, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl a
g)
převod nákladů spojených se soudními spory na stát.
2. Opatření podpory stanovená v odstavci 1 jsou ve světle závazků uvedených v oddíle 5.2 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Portugalsko mimoto předkládá podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, a to počínaje uplynutím šesti měsíců od data tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 27. března 2012.
DECIZIA COMISIEI
din 27 martie 2012
privind măsurile SA. 26909 (2011/C) puse în aplicare de Portugalia pentru restructurarea Banco Português de Negócios (BPN)
[notificată cu numărul C(2012) 2043]
(Numai textul în limba portugheză este autentic)
(Text cu relevanță pentru SEE)
(2012/660/UE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,
după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (1) în temeiul articolului 108 alineatul (2) din Tratat și având în vedere observațiile acestora,
întrucât:
1. Procedură
(1)
La 2 noiembrie 2008, guvernul portughez a aprobat un proiect de lege privind naționalizarea acțiunilor care constituiau capitalul social al Banco Português de Negócios, S.A. („BPN“ sau „banca“). Legea a fost publicată la 11 noiembrie 2008 sub denumirea Legea nr. 62-A/2008 („legea naționalizării“). Naționalizarea BPN a intrat în vigoare la 12 noiembrie, la prețul zero.
(2)
La 5 noiembrie 2008, autoritățile portugheze au înștiințat Comisia cu privire la aprobarea de către guvernul portughez a proiectului de lege. La 11 și 13 noiembrie 2008, autoritățile au informat Comisia cu privire la publicarea legii naționalizării.
(3)
Comisia a solicitat imediat informații suplimentare privind măsurile de acordare de ajutoare de stat pentru BPN în temeiul procedurii de naționalizare, precum și depunerea unui plan de restructurare a BPN.
(4)
Portugalia nu a depus nicio înștiințare prealabilă referitoare la ajutoarele acordate BPN de către stat. Portugalia a informat Comisia cu privire la aceste măsuri cu mari întârzieri și numai după ce i s-au transmis în mod repetat solicitări în acest sens.
(5)
În acest context, la 14 noiembrie 2008 Comisia a solicitat informații privind măsurile speciale de ajutor de stat acordate BPN, și, în același timp, transmiterea unui plan de restructurare. Ulterior, Comisia a retransmis solicitări la 5 ianuarie și la 23 și 29 aprilie 2009.
(6)
Autoritățile portugheze au răspuns solicitărilor de informații la 8 ianuarie, 28 aprilie și 23 iunie 2009, fără să ofere informații cu privire la măsurile speciale de ajutor de stat aprobate în beneficiul BPN sau un plan de restructurare. În scrisoarea din 23 iunie 2009, autoritățile portugheze au arătat că analizau posibilitatea de a separa activele BPN și de a vinde banca.
(7)
Comisia a reluat solicitările de informații la 17 iulie, 4 și 14 septembrie și la 30 noiembrie 2009, precum și la 5 februarie și, respectiv, 16 martie 2010.
(8)
În 14 august 2009, autoritățile portugheze au răspuns că BPN urma să emită efecte de comerț în valoare de 2 miliarde EUR, subscrise de Caixa Geral de Depósitos („CGD“) cu o garanție de stat. În opinia lor, garanția a rezultat direct din legea naționalizării și, prin urmare, nu reprezenta un ajutor de stat. La 12 octombrie 2009, autoritățile portugheze au transmis mai multe informații referitoare la intervenția CGD și a statului. Autoritățile au mai transmis informații suplimentare la 21 noiembrie 2009, la 17 și 18 februarie și la 31 martie 2010.
(9)
În urma reuniunii din 16 iunie 2010 cu autoritățile, la 12 august 2010 Comisia a solicitat din nou acestora, inter alia, să transmită imediat planul de restructurare a BPN. Planul nu a fost prezentat și, în consecință, Comisia a transmis o atenționare oficială la 31 august 2010, în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul Consiliului (CE) nr. 659/1999 din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (în prezent, articolul 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) (2).
(10)
La 14 septembrie 2010, autoritățile portugheze au transmis un document cu titlul „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (denumit în continuare „Memorandumul din 14 septembrie 2010“), în care au fost evidențiate planul de restructurare al BPN și principalele elemente ale procesului de privatizare.
(11)
Constatând că din Memorandumul din 14 septembrie 2010 erau omise anumite informații, Comisia a trimis o scrisoare la 29 septembrie 2010 prin care solicita informații suplimentare din partea autorităților portugheze. Prin email-ul din 15 noiembrie 2010, autoritățile portugheze au solicitat prelungirea termenului de transmitere a răspunsului, acordată de Comisie prin scrisoarea din 18 noiembrie 2010. Autoritățile portugheze au furnizat clarificări suplimentare prin scrisoarea din 26 noiembrie 2010 și prin email-ul din 25 ianuarie 2011.
(12)
La 16 februarie 2011, Comisia a solicitat informații suplimentare și clarificări referitoare la o serie de aspecte. Autoritățile portugheze au răspuns la 16 martie 2011.
(13)
În contextul întrunirilor care au precedat semnarea la 17 mai 2011 a Memorandumului de înțelegere („MdI“) (3) între Portugalia, pe de o parte, și Fondul Monetar Internațional, Banca Centrală Europeană și Comisia Europeană, pe de altă parte, Comisia a avut o întâlnire cu reprezentanții conducerii BPN, la 27 aprilie 2011. MdI prevedea vânzarea BPN până la sfârșitul lunii iulie 2011. Prin urmare, la 20 mai 2011, Comisia a solicitat informații privind restructurarea băncii și procesul de vânzare planificat. Întrucât autoritățile portugheze nu au răspuns solicitării, la 8 iulie 2011 a fost trimis un rapel însoțit de o nouă solicitare de informații ca urmare a articolelor din presă care menționau că BPN beneficiase de resurse de stat suplimentare, sub forma unor garanții de stat. La 5 august, 2011, Comisia a primit din partea autorităților portugheze o prezentare generală a procesului de privatizare.
(14)
Comisia a avut o întrevedere cu autoritățile portugheze la 10 august 2011. În timpul acestei întâlniri și ulterior, la 28 august 2011, autoritățile portugheze au oferit Comisiei mai multe informații. Comisia a primit informații suplimentare la 14 septembrie și la 14 octombrie 2011.
(15)
Prin decizia din 24 octombrie 2011 („Decizia din 24 octombrie 2011“), Comisia a inițiat procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat, caz înregistrat sub numărul SA.26909, în legătură cu presupusul ajutor acordat atât BPN, cât și Banco BIC Português S.A. („BIC“) (4).
(16)
Decizia din 24 octombrie 2011 a fost publicată la 20 decembrie 2011. Nu s-au primit observații de la terți în termenul-limită de o lună.
(17)
La 9 decembrie 2011, Portugalia a transmis Comisiei acordul-cadru semnat în aceeași zi între BIC și autoritățile portugheze („acordul-cadru“).
(18)
La 20 ianuarie 2012, Portugalia a transmis răspunsul său la observațiile evidențiate în Decizia din 24 octombrie 2011. La aceeași dată, autoritățile portugheze au transmis, de asemenea, informații suplimentare și un nou plan de restructurare a BPN (denumit în continuare „Planul de restructurare din ianuarie 2012“), precum și un răspuns la întrebările suplimentare privind acordul-cadru, transmise de Comisie la 21 decembrie 2011. Aceste informații au fost suplimentate la 3 februarie 2012 cu un plan de afaceri și de reabilitare pregătit de BIC, care, în scopul prezentei decizii, este considerat în continuare parte integrantă a Planului de restructurare din 2012. La 10, 17 și 23 februarie 2012 s-au transmis informații suplimentare ca răspuns la întrebările suplimentare adresate de Comisie autorităților portugheze la 8, 14 și 17 februarie 2012. La 16 martie 2012, Portugalia a prezentat Comisiei o serie de angajamente.
(19)
În cursul procedurii au avut loc numeroase schimburi de informații, teleconferințe și reuniuni între reprezentanții Comisiei, ai statului portughez și ai BPN.
2. Descrierea beneficiarilor și a măsurilor
2.1 Beneficiarul și dificultățile acestuia
(20)
BPN este o instituție financiară cu sediul în Portugalia, care oferă o gamă largă de servicii bancare. Instituția a fost naționalizată la 11 noiembrie 2008, dată la care avea o rețea de 213 sucursale (patru dintre acestea cu sediul în Franța), aproximativ 2 200 de angajați și active în valoare totală de 6,6 miliarde EUR, reprezentând aproximativ 2 % din activele totale ale sectorului bancar cu amănuntul din Portugalia.
(21)
Conform autorităților portugheze (5), BPN s-a confruntat cu dificultăți în ceea ce privește lichiditățile începând cu vara anului 2008, când agenția Moody a scăzut ratingul BPN de la Baa1 la Baa3, în 18 iulie 2008 (6). Dacă la sfârșitul lunii august BPN înregistra un nivel pozitiv al lichidităților de 316 milioane EUR, la 22 octombrie 2008 situația lichidităților era foarte gravă, cu un nivel negativ, de 831 milioane EUR, iar contul său de depozit la Banca Portugaliei („BP“) era departe de valoarea medie pe care ar fi trebuit să o mențină pentru a se încadra în limitele legale. În acel stadiu, în cursul lunii octombrie 2008 au fost adoptate mai multe inițiative care să permită băncii să depășească deficitul de lichidități cu care se confrunta și să prevină neîndeplinirea obligațiilor de plată, îndeosebi prin furnizarea unui ajutor special în ceea ce privește lichiditățile sub formă de împrumuturi, dar și prin alte operațiuni efectuate de BP și de CGD (7), instituție aflată în proprietatea statului.
(22)
Dat fiind volumul pierderilor pe care le cumula BPN, autoritățile portugheze au considerat că nu este fezabil să acorde un alt sprijin în ceea ce privește lichiditățile, din cauza „riscului ridicat la care ar fi expuse [BP și CGD]“ (8). Acționarii BPN au prezentat un plan, dar guvernul nu l-a considerat fezabil, în baza unei opinii publicate de BP la 30 octombrie 2008. Dat fiind faptul că BPN nu se mai încadra în cerințele de solvabilitate din cauza nivelului ridicat al deprecierilor (9), guvernul a propus Parlamentului naționalizarea BPN la prețul zero (10). Propunerea a fost aprobată la 11 noiembrie 2008 prin Legea nr. 62-A/2008 („legea naționalizării“).
(23)
Conform autorităților portugheze, deprecierile au fost cauzate de nereguli și practici ilegale care au avut loc în luna iunie 2008, fiind constatate de BP și de de auditurile externe din iunie 2008, descrise ulterior, într-un raport al BP din 2009, ca reprezentând „un comportament fraudulos, constant și deliberat, manifestat la cel mai înalt nivel de conducere al grupului“ (11). Aceste nereguli au condus la investigații și la inițierea mai multor proceduri de sancționare a nerespectării obligațiilor administrative („processos de contra-ordenação“), precum și la introducerea unei reclamații la Ministerul Public al Republicii.
(24)
În baza Legii naționalizării, CGD a fost desemnată să administreze BPN, să numească membrii organismelor de conducere ale acesteia și să stabilească obiectivele gestionării BPN în cele 60 de zile ale procesului de naționalizare. Mai mult, legea naționalizării prevedea ca orice măsuri de sprijin sub formă de credite sau de lichidități din partea CGD „în beneficiul BPN în contextul naționalizării sau ca substitut al statului … vor beneficia de garanție de stat.“ (12)
2.2 Măsurile de sprijin financiar înainte de naționalizare
(25)
Înainte de a fi naționalizată în noiembrie 2008, BPN beneficiase deja de mai multe măsuri de asistență financiară, descrise de autoritățile portugheze drept „măsuri speciale de asistență privind lichiditățile“ (13). La 17 februarie 2010, autoritățile portugheze au informat Comisia că, până la 30 octombrie 2008, BPN a beneficiat de măsuri speciale de asistență privind lichiditățile atât din partea CGD, cât și a BP, în valoare totală de 501,6 milioane EUR, constând din patru împrumuturi acordate BPN de către CGD, în valoare totală de 315 milioane EUR (14) și de asistență de urgență privind lichiditățile (AUL), acordată în octombrie 2008 de BP, în valoare de 186,6 milioane EUR (15).
(26)
Sprijinul acordat de BP a fost rambursat după naționalizare, însă cele patru împrumuturi acordate de CGD au fost returnate numai pe 9 martie 2009, odată cu emiterea primelor efecte de comerț de către BPN.
2.3 Măsurile de sprijin financiar după naționalizare
(27)
În martie 2009, BPN a emis efecte de comerț cu garanție subscrise de CGD, și o garanție de stat în valoare globală de peste 2 miliarde EUR. Comisia a fost informată cu privire la aceste garanții acordate de stat abia la data de 14 august 2009.
(28)
În scrisoarea din 17 februarie 2010, autoritățile portugheze au menționat și faptul că la 27 octombrie 2009 CGD a fost autorizată să subscrie încă 1 miliard EUR sub formă de efecte de comerț cu garanție de stat. Ulterior, prin email-ul din 14 iunie 2012, Comisia a primit informații conform cărora valoarea totală a garanțiilor de stat aferente efectelor de comerț emise de BPN și subscrise de CGD s-a ridicat la 4 miliarde EUR, deoarece în aprilie 2010 a fost organizată o a treia emisiune de efecte de comerț pentru BPN în valoare de 1 miliard EUR, subscrisă de CGD.
(29)
În acest context trebuie remarcat faptul că de la naționalizarea sa din noiembrie 2008 și până în iunie 2011, BPN a beneficiat constant de facilitățile de pe creditare pe piața monetară acordate de CGD. Cuantumul datoriei BPN față de CGD prin aceste instrumente pe termen scurt s-a ridicat la aproximativ 2,2 miliarde EUR la 28 februarie 2009. Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, această sumă s-a redus odată cu emiterea efectelor de comerț menționate la considerentele (27)și (28) (16).
(30)
Până în iunie 2011, expunerea BPN la CGD în instrumente de pe piața monetară era de aproximativ 1 miliard EUR. Cu toate că finanțarea se desfășura zilnic, natura acesteia, conform autorităților portugheze era structurală cu termene mai lungi (17) și a fost substituită și de a patra și ultima emisiune de efecte de comerț din iunie 2011, când au fost lansate două emisiuni a câte 500 milioane EUR fiecare.
(31)
În baza cifrelor transmise de autoritățile portugheze la 3 februarie 2012, suma scadentă datorată CGD de către BPN (în afara emisiunilor de efecte de comerț) era de 433,7 milioane EUR la 31 decembrie 2011 și de 232 de milioane EUR la 31 ianuarie 2012.
Tabelul 1
Prezentare generală a lichidităților obținute de BPN de la CGD până la 31 decembrie 2011
Cu garanție de stat explicită
Împrumuturi CGD
(fără garanție de stat explicită)
Total
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Societăți-vehicul cu destinație specială (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Total
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Sursa: autoritățile portugheze
(32)
Trebuie menționat faptul că, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din Legea naționalizării, toate liniile de creditare sau de lichidități oferite BPN de către CGD în contextul naționalizării sunt garantate de statul portughez.
(33)
Prin urmare, este clar că toate sumele descrise în tabelul 1 de mai sus au beneficiat de o garanție de stat în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din legea naționalizării și cu diferitele ordine emise de Secretarul de stat pentru trezorerie și finanțe. Remunerarea garanțiilor de stat a fost stabilită la 0,2 % pe an.
2.4 Restructurarea BPN
(34)
La 16 septembrie 2010, autoritățile portugheze au transmis Comisiei planul inițial de restructurare inițial din 13 septembrie 2010 (denumit în continuare „Planul de restructurare din 2010“).
(35)
În planul respectiv, autoritățile portugheze au explicat intenția lor de a scinda BPN într-o bancă „bună” și o bancă „rea” și apoi de a încerca să vândă banca „bună”.
(36)
Statul dorea să vândă „banca bună“, BPN S.A., care urma să devină exclusiv o bancă de servicii cu amănuntul, printr-o procedură de licitație deschisă. Procesul urma să se deruleze pe baza unei invitații de exprimare a interesului, pentru care autoritățile portugheze au aprobat Caietul de sarcini, la 16 august 2010 (Caderno de Encargo) (19).
(37)
În cadrul Planului de restructurare din 2010, mai multe dintre activele și pasivele BPN urmau să rămână în afara obiectului reprivatizării și au fost transferate către trei noi societăți-vehicul cu destinație specială, Parvalorem, Parups și Parparticipadas. Inițial, aceste SVDS-uri trebuiau să rămână în cadrul BPN și după vânzare să fie transferate statului. Împrumuturile și creditele urmau să fie transferate la Parvalorem, fondurile imobiliare și de investiții la Parups și filialele Parparticipadas. Autoritățile portugheze au evaluat cuantumul total al activelor ce urmau să fie transferate SVDS-urilor la 3 885 de milioane EUR, din care 2 507 milioane EUR erau transferate la Parvalorem, 1 228 de milioane EUR la Parups și 150 de milioane la Parparticipadas.
(38)
Împrumuturile au fost transferate la valoarea nominală; unitățile de fonduri, titlurile și fondurile imobiliare urmau să fie transferate la valoarea de achiziție, iar companiile deținute de BPN, la valoarea lor contabilă. Autoritățile portugheze au estimat că deprecierile totale în decembrie 2010 cumulau 1 798 de milioane EUR, din care: i) împrumuturi: 1 474 de milioane EUR; ii) imobiliare: 16 milioane EUR; iii) unități de fonduri: 247 de milioane EUR și iv) garanții: 61 de milioane EUR. Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze la 20 ianuarie 2012, aceste active au fost transferate SVDS-urilor la 23 și 30 decembrie 2010 (20). Cu toate acestea, SVDS-urile au rămas în cadrul BPN până la 15 februarie 2012, când au fost transferate de la BPN la o altă companie de stat.
(39)
Conform autorităților portugheze, transferul activelor la SVDS-uri s-a realizat pe baza unor criterii obiective, ținând seama de volumul deprecierilor, precum și de faptul că anumite activități nu erau esențiale pentru BPN după naționalizare (creditele de consum, banca de investiții, gestionarea activelor, gestionarea fondurilor de investiții, asigurările și comerțul internațional). BPN urma să se repoziționeze exclusiv ca bancă de servicii cu amănuntul, cu expunere redusă la incertitudinea finanțării interbancare.
(40)
SVDS-urile au finanțat achiziționarea activelor prin două linii de finanțare de 3 895 de milioane EUR, reprezentând obligațiuni garantate de stat pentru 3 100 de milioane EUR, achiziționate de CGD, și împrumuturi de la CGD cu cu active garantate, cu o valoare cumulată de 795 de milioane EUR. Veniturile din vânzarea activelor către SVDS-uri, i-au permis BNP să ramburseze 3 900 milioane EUR din finanțarea obținută de la CGD - 3 600 de miliarde EUR din cele 4 miliarde EUR, suma inițială reprezentând efecte de comerț (ceea ce înseamnă că suma de 400 milioane EUR reprezentând efecte de comerț garantate de stat rămâneau neplătite de BPN), precum și 300 milioane EUR reprezentând împrumuturile pe termen scurt pe piața monetară.
(41)
În urma transferului de active, bilanțul BPN s-a redus cu aproximativ 30 %.
(42)
Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, pentru ca BPN să respecte reglementările juridice și legislative [și anume, pentru a atinge o rată de 9 % a capitalului de bază de nivel 1 (Core Tier 1), solicitată pentru 2011 (21)] și, dat fiind faptul că în urma transferului de active către SVDS-uri, BPN avea în continuare un deficit de capital propriu, era necesar ca statul să recapitalizeze BPN cu aproximativ 417 milioane EUR (22).
(43)
Prețul de bază stabilit pentru BPN (din care se excludeau activele care urmau să fie transferate SVDS-urilor) în licitația publicată de statul portughez era de 171,1 milioane EUR, calculat pe baza evaluărilor consultanților Deloitte ([…] (23) milioane EUR) și Deutsche Bank ([…] milioane EUR). Între timp, membrii conducerii BPN desemnați de CGD au început procesul de restructurare a băncii. Costurile de exploatare au fost reduse cu [1-10]% din decembrie 2008 până în decembrie 2010; activitatea BPN a fost diminuată pentru a se crea exclusiv o bancă de servicii cu amănuntul. Diminuarea activității a fost cauzată parțial și de scăderea numărului de depozite în urma naționalizării, dar și de transferul de active către cele trei SVDS-uri. Aceste măsuri au redus pierderile la [50-150] de milioane EUR în 2010, comparativ cu [150-250] milioane EUR în 2009. De la începutul anului 2009, pentru a încerca să îmbunătățească imaginea băncii și gama de servicii, noua conducere a organizat lansarea a […] de produse și campanii noi. Noua conducere a aplicat, de asemenea, măsuri de îmbunătățire a sistemelor de gestionare a riscului și de control intern ale băncii.
(44)
Până la 30 septembrie și, respectiv, 30 noiembrie 2010 nu s-a primit nicio ofertă ca răspuns la primele două invitații de exprimare a interesului privind privatizarea.
(45)
În urma eșuării procedurilor de licitație, în ianuarie 2011 Portugalia și-a prezentat intenția de a restructura BPN, pentru a deveni mai independentă de CGD prin desemnarea unui nou consiliu de administrație, autonom de aceasta din urmă. De asemenea, a încercat să accelereze reabilitarea funcțională a BPN, prin redefinirea brandului băncii și a identității corporative și prin consolidarea planului de redresare prin reducerea costurilor și creșterea dinamicii comerciale. Cu toate acestea, în pofida solicitărilor repetate, Comisia nu a primit un plan de restructurare actualizat.
(46)
Prin MdI-ul din 17 mai 2011, guvernul s-a angajat să lanseze un nou proces de restructurare.
(47)
În acest MdI, autoritățile portugheze s-au angajat să „lanseze un proces de vânzare accelerată a Banco Português de Negócios (BPN), fără un preț minim. În acest scop, s-a depus la CE un nou plan, spre aprobare în temeiul normelor de concurență. Obiectivul era identificarea unui cumpărător pană cel târziu la sfârșitul lunii iulie 2011. Pentru a simplifica procesul de vânzare, cele trei societăți- vehicul cu destinație specială care dețineau activele neperformante și neesențiale fost separate de BPN, astfel încât aceste societăți-vehicul puteau primi mai multe active în cadrul negocierilor cu posibilii cumpărători. BPN lansează, de asemenea, un alt program cu măsuri mai ambițioase de reducere a costurilor, pentru a deveni mai atractivă pentru investitori. După ce a fost identificată o soluție, creanțele CGD garantate de stat ale BPN și toate societățile- vehicul cu destinație specială vor fi preluate de stat conform unui program ce urma să fie definit la acea vreme.” (24)
(48)
La începutul lunii mai 2011 a fost lansată o a treia încercare de privatizare, fără un preț minim, pentru a găsi un cumpărător pentru BPN până la 31 iulie 2011, astfel cum s-a convenit în MdI.
(49)
S-a organizat o licitație, în cadrul căreia au avut loc contacte cu potențialii cumpărători interesați. S-a realizat, de asemenea, o prezentare generală a oportunității de investiții. Conform acestei prezentări generale, părțile interesate puteau depune ofertă pentru maximum 100 % din acțiunile BPN, dar puteau solicita eliminarea de active și creanțe din bilanțul BPN. De asemenea, acestea puteau solicita scenarii privind o recapitalizare mai mare A fost semnat un memorandum privind normele de desfășurare a procesului de licitație între BPN și potențialii ofertanți, prin care aceștia aveau acces la o bază de date, timp de cinci săptămâni, începând cu 15 iunie 2011.
(50)
În cadrul licitației s-au depus patru oferte până la 20 iulie 2011. Ofertele au fost evaluate de consiliile de administrație ale CGD și BPN, care și-au prezentat observațiile acționarului, și anume statul, până la 25 iulie 2011.
(51)
Trei oferte dintre cele patru depuse au fost eliminate. Conform autorităților portugheze, doi ofertanți (Montepio și Aníbal Ribeiro) nu au îndeplinit cerințele memorandumului semnat cu BPN (25). Montepio nu a depus ofertă pentru achiziția acțiunilor BPN, ci doar pentru anumite active și creanțe, iar Aníbal Ribeiro nu a depus suficiente dovezi că deține capacitatea managerială și financiară de a conduce o bancă. A treia ofertă, depusă de NEI (26), întrunea cerințele memorandumului, dar nu a furnizat suficiente dovezi că poate conduce o bancă și că deține posibilități financiare pentru a asigura nevoile de capital viitoare ale BPN.
(52)
Pe baza singurei oferte valabile din cadrul procedurii de licitație, depusă de BIC la 20 iulie 2011 („oferta BIC din 20 iulie 2011“), la 31 iulie 2011 guvernul a decis să continue negocierile exclusiv cu BIC.
(53)
BIC a fost autorizată de BP, la 9 octombrie 2007, să desfășoare operațiuni bancare comerciale și a început activitatea efectivă în Portugalia în mai 2008, axându-se în principal pe operațiuni bancare destinate persoanelor juridice și private. Acționarii majoritari ai BIC sunt un grup de investitori din Angola și cuprind acționari portughezi precum Amorim Projectos SGPS, SA (care dețin 25 % din acțiuni). În decembrie 2010 avea o cifră de afaceri de 389 de milioane EUR, cu active însumând 1 miliard EUR, iar la 31 martie 2011 avea un capital de 32 de milioane EUR și 7 sucursale. Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, cota de piață deținută de BIC pe segmentele de piață în care este activă este mai mică de 1 % (27).
(54)
Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, în urma depunerii ofertei de către BIC în 20 iulie 2011 (28), negocierile cu BIC s-au finalizat prin semnarea unui acord-cadru de vânzare a BPN către BIC (29), la 9 decembrie 2011.
(55)
Oferta BIC din 20 iulie 2011 stabilea doar condiții generale și prevedea:
i.
recapitalizarea de către stat a BPN pentru ca aceasta să atingă o rată a capitalului de bază de nivel 1 (Core Tier 1) [între 9 și 18]% plus [100-300] milioane EUR;
ii.
eliminarea anumitor credite selectate de BIC pentru a atinge un raport împrumuturi-depozite de [110-150]%;
iii.
externalizarea din BPN a tuturor împrumuturilor neperformante peste pragul de aproximativ […] milioane EUR (nivelul estimat de provizionare a împrumuturilor la BPN);
iv.
dreptul BIC de a elimina din bilanțul BPN active și creanțe suplimentare (de exemplu, împrumuturi către instituții de credit, active financiare, active imobiliare, anumite provizioane, alte active și pasive) care au fost furnizate în afara obiectului său normal de activitate;
v.
externalizarea din BPN a depozitelor selectate de BIC care nu oferă condiții de piață;
vi.
acordarea unei linii de credit de către CGD pentru BIC de maximum [150-650] de milioane pe o perioadă de […] ani, cu o rată a dobânzii de creditare Euribor la […] luni. Valoarea va fi majorată dacă depozitele scad sub […] miliarde EUR;
vii.
păstrarea a 500 până la 600 dintre angajații BPN (din cei aproximativ 1 600 de angajați) și a 160-170 de sucursale aparținând băncii sau cu contracte de leasing scadente la maximum 12 luni.
viii.
transferul către stat a costurilor aferente litigiilor;
ix.
un preț de achiziție de 30 de milioane EUR pe care BIC trebuie să le plătească.
(56)
În urma negocierilor, care au durat aproape cinci luni, acordul-cadru prevedea:
i.
recapitalizarea de către stat pentru a se atinge nivelul minim de capital și nivelul suplimentar solicitate de BIC. BIC a solicitat un nivel final al capitalului de [200-400] de milioane EUR, conform ajustărilor de bilanț propuse de BIC (30);
ii.
eliminarea unei părți din creditele BPN, cu mult peste împrumuturile care au fost deja transferate SVDS-urilor, începând cu 30 decembrie 2010 (31). Eliminarea împrumuturilor suplimentare ar permite atingerea unui raport credite-depozite („RCD”) de [110-150]%. Raportul a fost stabilit la [110-150]% în oferta BIC din 20 iulie 2011;
iii.
dreptul BIC de a elimina din bilanț activele și creanțele suplimentare (de exemplu, împrumuturi către instituții de credit, active financiare, active imobiliare, anumite provizioane, alte active și pasive);
iv.
dreptul BIC de a vinde înapoi în termen de […] luni creditele neperformante pentru minimum […] zile (până la maximum […] din valoarea nominală a întregului portofoliu de credite selectate de BIC după compensarea cu depozitele existente) și pentru suma care depășește nivelul de provizionare ([…] milioane EUR (32)) (33);
v.
dreptul BIC de a transfera depozite evaluate la minimum […] puncte de bază („bps“) peste rata de referință relevantă (34) sau de a primi de la stat diferența în remunerare (35);
vi.
dreptul BIC de a solicita transferul, înainte de încheiere, a altor active și pasive ale BPN, cum ar fi împrumuturi către alte instituții de credit, active fizice și financiare etc.;
vii.
acordarea unei linii de credit pentru BIC de către CGD cu valoarea maximă de [150-350] de milioane EUR până [ 2013], cu o rată a dobânzii de creditare Euribor (36) la […] luni plus o marjă de […] bps. Această linie de credit poate fi disponibilă dacă nivelul de depozite ale BPN ar scădea sub […] miliarde EUR;
viii.
întreținerea unei linii de creditare de [150-500] de milioane EUR cu CGD până la [ 2013] pentru programul în derulare de efecte de comerț cu garanție de stat pentru trei ani, dar cu un angajament din partea CGD de a nu solicita returnarea împrumutului înainte de […];
ix.
menținerea a aproximativ jumătate dintre angajații BPN (cel puțin 750 din cei aproximativ 1 600 de angajați). Statul va acoperi costurile totale aferente închiderii sucursalelor care nu vor fi preluate de BIC și va oferi plăți compensatorii angajaților disponibilizați sau angajaților care își vor schimba locația de serviciu;
x.
transferul către stat al costurilor aferente riscurilor de litigiu;
xi.
un preț de achiziție de 40 de milioane EUR suportat de către BIC;
xii.
o clauză tarifară de partajare cu statul a 20 % din profitul net (după impozitare) pentru câștigurile generate de BPN în următorii cinci ani, pentru câștiguri care, cumulate, depășesc 60 de milioane EUR;
xiii.
angajamentul BIC de a nu plăti acționarilor dividende sau alte beneficii echivalente, în legătură cu BPN, pentru o perioadă de cinci ani.
(57)
Conform Planului de restructurare din 2012, entitatea combinată rezultată din vânzarea BNP către BIC („entitatea combinată”), va fi profitabilă după […] ani într-un scenariu de bază, dar și într-un scenariu mai puțin favorabil. Prin urmare, se estimează că rata capitalului de bază de nivel 1 (core tier 1) a entității combinate va scădea de la [10-15]% din activele ponderate la risc (APR) ale entității combinate după primul an, la […]% după al cincilea an. Scăderea estimată ar fi cauzată de rezultatele negative din primii ani, ca urmare a restructurării ce urma să fie întreprinsă de BIC și a creșterii activității băncii în sensul redimensionării ei pentru a redeveni viabilă, prin acordarea mai multor credite economiei. Restructurarea va implica investiții în agenții și în imaginea băncii, în integrarea proceselor, în proceduri și în organizare, precum și în IT. Se preconizează că rata rentabilității financiare (RRF) va crește de la - [1-5]% în anul 1 la +[1-5]% în anul 5, în timp ce randamentul activelor (RA) se preconizează că va crește de la - [0-2]% în anul 1 la + [0-2]% în anul 5.
(58)
Într-un scenariu mai puțin favorabil, caracterizat printr-un nivel mai ridicat de credite neperformante și costuri de finanțare mai mari, se preconizează că rata capitalului de bază de nivel 1 va scădea la [8-12]% în anul 5, de la [10-15]% la sfârșitul anului 1.
(59)
În final, statul portughez a injectat în BNP 600 de milioane EUR (37) la 15 februarie 2012.
3. Motivele inițierii unei proceduri oficiale de investigare
(60)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia și-a exprimat îndoiala dacă:
-
BPN, ca entitate combinată cu achizitorul, era viabilă;
-
ajutorul acordat BPN a fost limitat la minimum, iar vânzarea către BIC era opțiunea cea mai puțin costisitoare comparativ cu un scenariu de lichidare a băncii;
-
măsurile care limitau denaturarea concurenței erau suficiente; și
-
procesul de vânzare implica acordarea de ajutoare cumpărătorului.
4. Observații transmise de părțile interesate
(61)
Comisia nu a primit observații de la părțile interesate.
5. Poziția statului portughez
5.1 Poziția statului portughez privind Decizia din 24 octombrie 2011 (decizia de inițiere a procedurii de investigare)
(62)
Autoritățile portugheze susțin că Planul de restructurare din ianuarie 2012 este conform cu Comunicarea privind restructurarea. În plus față de acest plan, autoritățile portugheze au prezentat prin scrisoarea din 20 ianuarie 2012 mai multe observații privind Decizia din 24 octombrie 2011.
(63)
Autoritățile portugheze consideră că cele trei tipuri de măsuri în beneficiul BPN nu constituie ajutoare de stat.
(64)
În primul rând, Portugalia susține că măsurile de sprijin acordate BPN înainte de naționalizare nu conțin un ajutor, adică AUL și cele patru împrumuturi acordate de CGD în octombrie 2008. Portugalia susține că AUL a fost acordată de BP în mod independent, cu o dobândă de penalizare și cu garanție din partea BPN. Împrumuturile de la CGD din octombrie 2008 au fost acordate în condițiile pieței cu o dobândă competitivă și garanții corespunzătoare, și, în consecință, nu au conferit niciun avantaj economic BPN.
(65)
În al doilea rând, Portugalia neagă faptul că finanțarea BPN de către CGD după ultima naționalizare (operațiuni interbancare pe piața monetară și subscrierea efectelor de comerț de către CGD) a implicat un ajutor de stat. Portugalia susține că acestea au reprezentat tranzacții comerciale ale căror condiții au fost echivalente cu tranzacțiile comparabile efectuate de investitori prudenți într-o economie de piață. Prin urmare, nu au conferit avantaje economice BPN.
(66)
În fine, autoritățile portugheze consideră că nici BIC, în calitate de cumpărător al BPN nu a beneficiat de ajutoare de stat. Autoritățile portugheze susțin că procesul de vânzare a fost transparent, obiectiv și nediscriminatoriu. Oferta depusă de BIC a fost în ansamblu cea mai bună din punct de vedere economic și, prin urmare, ar trebui să se considere că reflectă prețul pieței. Acordul-cadru semnat la 9 decembrie 2011 a reflectat în mare măsură condițiile ofertei BIC din 20 iulie 2011. De asemenea, autoritățile portugheze consideră că, în ciuda faptului că prețul de vânzare a fost negativ, singura alternativă la procedura de vânzare (lichidarea BPN) ar fi obligat statul să suporte o sarcină financiară mai mare și ar fi reprezentat o amenințare la stabilitatea sistemului financiar național.
(67)
În același timp, Portugalia acceptă faptul că unele măsuri în favoarea BPN au constituit ajutoare de stat. Măsurile respective reprezintă garanția acordată de stat pentru efectele de comerț emise de BPN, transferul activelor selectate la SVDS-uri în 2010, recapitalizarea BPN din 15 februarie 2012 în vederea vânzării și unele măsuri acordate în contextul intenției de vânzare către BIC (cum ar fi garanția de stat la programul de efecte de comerț care va fi menținut după vânzare).
(68)
În plus, Portugalia susține că toate măsurile care constituie ajutoare de stat sunt compatibile cu legislația UE, deoarece soluționează o perturbare gravă în economia portugheză, conform articolului 107 alineatul (3) litera (b) din tratat.
(69)
Conform Portugaliei, Planul de restructurare din 2012 îi permite BPN să redevină viabilă pe termen lung fără a mai avea nevoie de ajutoare suplimentare. Mai întâi, statul a restructurat BPN prin separarea activelor și transferul anumitor active la SVDS-uri, apoi prin reducerea prezenței băncii pe piață cu peste 50 % și oprirea activităților care nu erau esențiale pentru o bancă de servicii cu amănuntul, precum și prin diferite măsuri de control al riscurilor și o politică comercială prudentă. În al doilea rând, conform previziunilor BIC, atunci când BPN va fi integrată în BIC, entitatea combinată ar trebui să obțină rezultate pozitive […], conform planului de restructurare, atât în cadrul unui scenariu de bază, cât și în cadrul unui scenariu mai pesimist. În al treilea rând, prețul negativ este acceptabil, deoarece lichidarea este mult mai costisitoare pentru stat și ar reprezenta o amenințare pentru stabilitatea financiară.
(70)
Portugalia consideră că măsurile sunt limitate la strictul necesar pentru a se garanta stabilitatea sectorului financiar portughez și pentru a se restabili viabilitatea BPN.
(71)
În plus, Portugalia susține că scenariul vânzării a fost singura alternativă la scenariul lichidării, mult mai costisitor. Alte opțiuni (integrarea în CGD și o restructurare independentă) nu ar fi permis să se garanteze resurse suficiente în ceea ce privește valoarea actualizată netă pentru a se compensa investiția inițială necesară. Portugalia a estimat costurile vânzării către BIC între aproximativ […] milioane EUR și […] milioane EUR (excluzând posibilul impact al anumitor contingențe, cu privire la care Portugalia consideră că nu se vor materializa), care este mai redus față de costurile de lichidare, în baza mai multor scenarii diferite.
(72)
În plus, conform Portugaliei, lichiditățile acordate BPN prin garantarea emisiunii de efecte de comerț de către BPN după naționalizare erau necesare pentru a se asigura continuarea activității băncii în timpul procesului de restructurare.
(73)
În ceea ce privește selectarea activelor transferate la SVDS-uri, Portugalia consideră că această selecție s-a realizat pe baza unor criterii obiective pentru promovarea viabilității pe termen lung a BPN și atragerea interesului unor cumpărători potențiali față de procesul de reprivatizare. De asemenea, Portugalia susține că celelalte transferuri de active în cadrul procesului de vânzare către BIC sunt adecvate pentru a se garanta viabilitatea în viitor a BPN și sunt limitate la minimul necesar pentru a permite vânzarea.
(74)
Portugalia susține că majorarea capitalului BPN din 15 februarie 2012 are rolul de a garanta că BPN nu se va confrunta cu un deficit de capital în perioada prevăzută de Planul de restructurare din ianuarie 2012. Conform previziunilor acestui plan în ceea ce privește rata capitalului de bază de nivel 1, aceasta se estimează că va scădea la [10-15]% în 2016, într-un scenariu de bază și la [8-12]% într-un scenariu mai pesimist, comparativ cu nivelul minim obligatoriu de 10 % care va intra în vigoare începând cu sfârșitul anului 2012. Portugalia mai declară că și condițiile de vânzare propuse de BIC în cadrul unui proces de vânzare deschis și transparent fără un preț minim sunt condiții minime necesare pentru a garanta viabilitatea viitoare a BPN, deoarece o lichidare ar fi mult mai costisitoare pentru stat și ar putea amenința stabilitatea financiară.
(75)
Portugalia mai susține că atât foștii acționari ai BPN, cât și BPN au suportat și vor suporta în mod suficient costurile de restructurare, asigurând o repartizare adecvată a sarcinilor. Foștii acționari ai BPN nu au primit nicio compensație în urma naționalizării și au pierdut în întregime capitalul pe care l-au investit în bancă.
(76)
Cu toate acestea, Portugalia consideră că nu este adecvat să se impună o partajare a sarcinii acelor clienți care au contribuit la datoria subordonată a BPN, date fiind circumstanțele speciale ale vânzării acelor instrumente […]. În unele cazuri, specificațiile tehnice ale acelor produse au împiedicat BPN să refuze să plătească clienților dobândă la rambursarea capitalului.
(77)
Conform Portugaliei, contribuția BPN în procesul de restructurare este, de asemenea, semnificativă, deoarece conducerea băncii a fost înlocuită după naționalizare, politicile sale comerciale și de risc au fost modificate substanțial și activitatea sa se va reduce cu peste 50 %.
(78)
Portugalia recunoaște că transferul activelor la SVDS-uir la valoarea lor contabilă s-a realizat peste valoarea economică reală a activelor și fără remunerarea statului. Cu toate acestea, Portugalia consideră că se asigură o contribuție proprie a BPN prin naționalizarea ei la prețul zero, urmată de o restructurare profundă. Portugalia susține că avantajul pe care BPN le-ar fi obținut în urma separării activelor în SVDS-uri, vor fi recuperate parțial prin prețul de reprivatizare al băncii, care a fost cel mai ridicat posibil. Portugalia consideră că garanția acordată de stat este remunerată corespunzător. În ciuda faptului că remunerarea este mai mică (la 0,2 % pe an) decât cea stabilită pentru garanțiile de stat (38), veniturile suplimentare potențiale ale BPN (sau cheltuielile care nu se materializează) în cadrul procesului de restructurare vor aduce beneficii statului, care deține în prezent toate acțiunile BPN.
(79)
În ceea ce privește contribuția la capitalul BPN efectuată în 15 februarie 2012, Portugalia a menționat că acest fapt nu va schimba structura acționariatului BPN și că acest capital va fi recuperat cel puțin parțial la vânzarea BPN, deoarece contribuie la evitarea costurilor mai ridicate de lichidare.
(80)
De asemenea, Portugalia consideră că măsurile adoptate sau care urmează să fie adoptate de către stat nu denaturează concurența. Portugalia evidențiază faptul că entitatea combinată va avea o cotă de piață mai mică de 1 % ([0-1]% din cota de piață în sectorul bancar, a 14-a din punct de vedere al creditelor la clienți și a 15-a din punct de vedere al depozitelor). Mai mult, este puțin probabil că măsurile vor avea un impact negativ asupra accesului băncilor din străinătate pe piața internă, fiind evident faptul că BIC este deținută de un grup financiar din Angola. Portugalia mai consideră că nu există un hazard moral deoarece banca a fost naționalizată, conducerea a fost schimbată, acționarii nu au obținut compensații, iar banca a fost restructurată profund.
(81)
Mai mult, Portugalia consideră că mai multe măsuri luate în timpul procesului sunt adecvate și suficiente pentru a reduce denaturarea concurenței. BPN a avut o prezență redusă pe piață înainte de naționalizare (a 9-a cea mai mare bancă din Portugalia cu cote de piață între [1-5]% și [1-5]%, în funcție de piețe), a fost restructurată, iar prezența sa pe piață s-a redus cu peste 50 % și a fost reorientată pe operațiuni bancare cu amănuntul. Naționalizarea a avut loc fără compensarea foștilor acționari și a avut drept urmare modificarea strategiei comerciale și a politicii de control al riscurilor ale BPN.
(82)
Autoritățile portugheze susțin că procesul de vânzare a BPN a fost deschis și transparent. În fine, s-a interzis ca BIC să împartă dividende până în 2016, pentru a se garanta că asistența financiară acordată BPN este utilizată pentru a asigura viabilitatea pe termen lung a băncii. Acordul de repartizare a profitului semnat între stat și BIC pentru rezultate mai mari de […] milioane EUR permite statului să își recupereze o parte din costurile de restructurare a băncii. Angajamentul BIC de a nu face trimitere în comunicarea sa la ajutoarele de primite garantează, conform autorităților portugheze, că ajutoarele nu sunt utilizate în detrimentul concurenților. Alte angajamente prevăzute în orientările Comisiei privind restructurarea unei bănci (cum ar fi încurajarea deschiderii pieței, limite ale cotelor de piață sau cesiunea activelor și activităților suplimentare) nu sunt adecvate în contextul restructurării BPN.
5.2 Angajamentele statului portughez
(83)
În ceea ce privește implementarea planului de restructurare, autoritățile portugheze se angajează să:
(84)
Rata capitalului de bază de nivel 1 al BPN la data vânzării către Banco BIC nu va fi mai mare de [10-18]%.
(85)
Dacă Banco BIC sau entitatea combinată alege să returneze creditele neperformante către stat sau către o entitate controlată de stat după momentul vânzării, aceasta va plăti statului capitalul asociat acelor împrumuturi până la [10-18]% din activele ponderate la risc ale împrumutului.
(86)
Banco BIC și entitatea combinată nu au dreptul să transfere creditele neperformante statului sau unei entități controlate de stat după [ 2013].
(87)
Banco BIC sau entitatea combinată va transfera creditele neperformante statului sau unei entități controlate de stat în condițiile prevăzute la alineatul (85) de mai sus, numai după ce au epuizat provizioanele disponibile în conturile BPN la data vânzării.
(88)
Linia de creditare curentă de [150-500] milioane EUR prevăzută în acordul-cadru în relație cu programul de efecte de comerț ale BPN garantat de stat, nu se va prelungi mai mult de […] ani de la data vânzării.
(89)
Remunerarea liniei de lichidități de [200-400] milioane EUR ce va fi acordată de CGD pentru Banco BIC sau entității combinate va fi stabilită la un nivel minim Euribor +[…] bps.
(90)
Până la 31 decembrie 2016, Portugalia va solicita aprobarea prealabilă a Comisiei pentru acordarea de linii de finanțare sau de garanții din partea CGD sau a statului în favoarea Banco BIC sau entității combinate după vânzare.
(91)
Banco BIC și entitatea combinată nu vor achiziționa întreprinderi până la 31 decembrie 2016, cu excepția cazului în care prețul brut total cumulativ de cumpărare plătit de Banco BIC și de entitatea combinată pentru toate achizițiile în cursul unui an fiscal este mai mic de […] milioane EUR. Prețul brut total cumulativ de achiziție al unei astfel de achiziții se va calcula fără a include a preluarea sau transferul datoriilor în legătură cu achiziția respectivă.
(92)
Banco BIC, entitatea combinată și Portugalia nu își vor exercita niciun drept de opțiune de salvare până la 31 decembrie 2016 în legătură cu datoria subordonată emisă de BPN înainte de data vânzării.
(93)
Banco BIC sau entitatea combinată nu va menționa utilizarea ajutoarelor de stat în campaniile sale de marketing și în comunicarea cu investitorii.
6. Evaluare
6.1 Existența ajutoarelor
(94)
Articolul 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că sunt incompatibile cu piața internă orice ajutoare acordate de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin avantajarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care aceasta afectează schimburile comerciale între statele membre. Prin urmare, o măsură de stat reprezintă un ajutor de stat dacă întrunește în mod cumulativ următoarele patru criterii:
-
resurse de stat;
-
avantaj selectiv;
-
efect de denaturare a concurenței; și
-
impact asupra schimburilor comerciale între statele membre.
6.1.1. Măsurile în favoarea BPN și activitatea economică după vânzare
6.1.1.1 Măsurile acordate înainte de naționalizare
(95)
Portugalia susține că măsurile acordate în favoarea BPN înainte de naționalizarea acesteia nu reprezintă ajutoare de stat. Măsurile au constat în asistența de urgență privind lichiditățile (AUL) și cele patru împrumuturi acordate de CGD înainte de naționalizarea BPN, în octombrie și noiembrie 2008.
(96)
În ceea ce privește AUL, după cum au menționat autoritățile portugheze în observațiile la Decizia din 24 octombrie 2011, asistența de urgență privind lichiditățile acordată BPN înainte de naționalizare a fost decisă în mod independent de BP, aplicându-se o dobândă de penalizare, iar BPN a furnizat garanții, fără o garanție de stat.
(97)
În momentul acordării asistenței de urgență privind lichiditățile (17 și 27 octombrie 2008) nu se luase nicio decizie privind solvabilitatea și naționalizarea BPN (întrucât aceste decizii au fost luate abia la începutul lunii noiembrie 2008). AUL nu făcea parte dintr-un pachet mai mare de ajutoare, ci, mai degrabă, infuzia de lichidități făcea parte din activitățile normale ale BP.
(98)
Prin urmare, Comisia concluzionează că injecția de lichidități de la BP la BPN nu constituie ajutor de stat, în conformitate cu Comunicarea privind sectorul bancar (39).
(99)
În ceea ce privește împrumuturile acordate de CGD, Comisia menționează că înainte de naționalizarea BPN, banca a primit de la CGD împrumuturi în valoare de 315 milioane EUR, și nu de 235 de milioane EUR (40).
(100)
Comisia menționează că CGD este deținută integral de stat, care desemnează membrii consiliului de administrație. Pentru a stabili dacă împrumuturile pot fi imputate statului, trebuie să fie evaluate circumstanțele speciale în care acestea au fost acordate, pentru a se stabili dacă CGD a acționat din motive care nu corespund practicii comerciale uzuale. În acest scop, sunt relevante considerentele expuse în continuare:
(101)
În primul rând, în momentul în care au fost acordate primele trei împrumuturi, în octombrie2008, se cunoșteau deja dificultățile cu care se confrunta BPN. Conform autorităților portugheze, BPN se confrunta cu probleme de lichiditate încă din vara anului 2008, după cum o dovedesc schimbările importante care au avut loc la nivelul conducerii BPN (care a fost schimbată de două ori de la începutul anului 2008), auditarea BPN de către BP în iunie și diminuarea ratingului de către Moody's la Baa3 în 18 iulie 2008. Apoi, al doilea, al treilea și al patrulea împrumut au fost acordate după data de 22 octombrie 2008, moment în care BPN avea probleme grave de lichiditate. Conform autorităților portugheze, orice creditor care se conformează practicilor comerciale uzuale ar fi solicitat de la BPN informațiile necesare pentru a înțelege situația lichidităților și capacitatea de rambursare înainte de a-i prelungi un împrumut suplimentar și, astfel, ar fi cunoscut situația financiară precară a BPN.
(102)
În al doilea rând, valoarea împrumuturilor era considerabilă comparativ cu bilanțul și pasivul BPN la acea vreme, ceea ce ar fi constituit o expunere individuală semnificativă a CGD la o bancă în dificultate.
(103)
În al treilea rând, împrumuturile au fost acordate în octombrie și noiembrie 2008, la scurt timp după eșecul Lehman Brothers, într-un moment în care piețele interbancare erau în mare măsură inaccesibile, chiar și pentru instituțiile financiare cele mai puternice, cu atât mai puțin pentru bănci care se confruntau cu dificultăți majore privind lichiditățile.
(104)
Apoi, în ceea ce privește cel de al patrulea împrumut, Comisia evidențiază faptul că CGD nu numai că gestiona BPN în interesul statului în temeiul articolului 2 alineatul (7) din legea naționalizării, dat a obținut și o garanție de stat în temeiul articolului 2 alineatul (9) din legea naționalizării cu privire la toate creditele și lichiditățile pe care le-ar putea furniza BPN în contextul naționalizării și „ca substitut al statului“.
(105)
Date fiind situația economică și financiară în general și, în special, dificultățile cunoscute ale BPN, era puțin probabil ca o altă instituție să fi acordat BPN finanțarea în cauză, fapt care explică motivul pentru care CGD a considerat măsurile acordate sub formă de lichidități ca fiind de natură „specială“ (a se vedea considerentul (25)).
(106)
Pe baza acestor considerente, Comisia concluzionează că decizia CGD de a acorda BPN împrumuturile respective înainte de naționalizarea sa, nu a reprezentat o practică comercială uzuală. Decizia de a acorda împrumuturile trebuie considerată ca direct imputabilă statului. Prin urmare, împrumuturile constituie resurse de stat.
(107)
Deoarece împrumuturile au permis BPN să obțină lichiditățile pe care altfel nu le-ar fi obținut pe piață, această finanțare a oferit BPN lichiditățile de care avea nevoie pentru a continua să funcționeze și să concureze, inter alia, pentru împrumuturi și depozite pe piețele de operațiuni bancare pe care era activă.
(108)
Prin urmare, Comisia consideră că BPN a obținut un avantaj economic.
(109)
Măsurile în cauză sunt selective, deoarece favorizează numai BPN.
(110)
În ciuda observațiilor autorităților portugheze conform căreia BPN se afla numai pe locul nouă în sectorul bancar portughez înainte de naționalizare, împrumuturile provenite de la CGD au denaturat ori au amenințat să denatureze concurența prin faptul că au plasat BPN într-o poziție favorizată față de băncile concurente, permițându-i să obțină finanțarea pe care nu ar fi obținut-o în alt mod pe piață.
(111)
Dat fiind faptul că, în momentul acordării împrumuturilor, BPN era activă la nivel național, european și internațional, inclusiv, de exemplu, prin filialele sale din Franța, măsurile au amenințat să afecteze și schimburile comerciale între statele membre.
(112)
Prin urmare, Comisia consideră ce cele patru împrumuturi în valoare totală de 315 milioane EUR acordate de CGD în favoarea BPN în octombrie și noiembrie 2008 constituie ajutoare de stat.
6.1.1.2. Măsuri acordate după naționalizare, care nu sunt legate în mod specific de vânzarea către BIC
(113)
Comisia a stabilit deja în Decizia din 24 octombrie 2011 că naționalizarea nu constituie un ajutor de stat în favoarea acționarilor BPN.
(114)
Măsurile următoare, care nu au avut legătură cu vânzarea către BIC, au fost acordate după naționalizarea BPN:
(a)
garanția de stat asupra obligațiunilor emise de BPN și finanțate de CGD, inclusiv emiterea de efecte de comerț subscrise de CGD și utilizarea facilităților de creditare pe piața monetară oferite de CGD;
(b)
transferul activelor și pasivelor la SVDS-urile deținute de stat.
(115)
Garanția de stat pentru efectele de comerț emise de BPN (și SVDS-urile) și subscrise de CGD, acordată pentru BPN după naționalizare, a fost finanțată direct de statul membru. În plus, în temeiul articolului 2 alineatul (9) din Legea naționalizării toate liniile de creditare și de finanțare oferite de CGD în favoarea BPN (și a SVDS-urilor) în contextul naționalizării urmau să fie garantate de statul portughez. Prin urmare, nu se poate contesta faptul că toate finanțările de la CGD către BPN (sau SVDS-urile) după naționalizare implică resurse de stat.
(116)
În plus, trebuie menționat faptul că, după naționalizare, CGD a fost singura entitate care a finanțat BPN sau SVDS-urile și expunerea sa a crescut în timp odată cu ajungerea la scadență a altor pasive care nu au fost refinanțate de creditorii inițiali sau substituite cu împrumuturi de la alte instituții. Lipsa surselor de finanțare alternative pentru BPN nu este surprinzătoare, având în vedere că BPN se confrunta cu dificultăți financiare și un viitor precar, cunoscut în mod public.
(117)
Garanțiile de stat au permis ca BPN să obțină asistență financiară într-o situație în care nu mai avea alte alternative pe piață.
(118)
Garanțiile au permis BPN să își continue activitatea pe piață, să concureze pentru oportunități de afaceri (nu doar să își mențină afacerile, dar și pentru oportunități noi), precum și să își respecte obligațiile față de clienți și față de alți actori de pe piață.
(119)
Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că garanțiile de stat conferă un avantaj economic asupra BPN.
(120)
Măsurile în cauză sunt selective deoarece favorizează o anumită entitate, BPN. Mai mult, în ceea ce privește linia de finanțare prin lichidități care se va menține după vânzare, aceste măsuri favorizează și entitatea combinată.
(121)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine din Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(122)
Garanțiile de stat acordate în favoarea BPN au permis acestei bănci să primească un cuantum mare de finanțări care nu existau pe piață și au reprezentat un avantaj selectiv pentru BPN. Garanțiile au permis băncii să rămână pe piață și să își continue activitatea, fără a fi afectată de situația sa anterioară. Aceste garanții constituie ajutoare de stat.
(123)
Transferul anumitor active de la BPN la SVDS-uri, societăți deținute integral de statul membru, înseamnă că statul membru suportă toată responsabilitatea financiară a acestora, precum și toate riscurile pentru activele SVDS-urilor, din care cel puțin câteva nu mai pot fi recuperate. Prin urmare, măsurile implică resurse de stat.
(124)
Comisia consideră că transferul activelor la SVDS-uri, anterior vânzării, la o valoare contabilă de 3,9 miliarde EUR (cu deprecieri estimate la 1,8 miliarde EUR) implică un avantaj pentru BPN, deoarece nu a existat o transparență ex ante, activele nu au fost evaluate la prețul pieței, iar statul nu a fost remunerat în cadrul transferului.
(125)
Comisia consideră că transferul activelor la valoarea lor contabilă și nu la valoarea lor de piață conferă un avantaj economic pentru BPN în comparație cu concurenții săi.
(126)
Măsurile în cauză sunt selective deoarece favorizează o anumită entitate, BPN.
(127)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
6.1.1.3. Măsuri acordate după naționalizare, în legătură cu vânzarea către BIC
(128)
În plus față de măsurile acordate în favoarea BPN după naționalizare, care nu au avut legătură cu vânzarea la BIC, s-au acordat și alte măsuri în legătură cu vânzarea către BIC. Acestea sunt:
a)
recapitalizarea BPN în vederea vânzării;
b)
transferul altor active și pasive la BPN în legătură cu vânzarea;
c)
dreptul BIC de a transfera statului creditele neperformante, după vânzare;
d)
transferul către stat, în vederea vânzării, a costurilor aferente riscurilor de litigiu;
e)
acordarea de către CGD entității combinate a unei linii de finanțare prin lichidități, după vânzare și menținerea unei linii de credit de efecte de comerț garantate de stat, în valoare de [150-500] milioane EUR, după vânzare.
(129)
În 15 februarie 2012 BPN a fost recapitalizată cu 600 de milioane EUR. Această măsură a fost luată direct de către stat și prin intermediul resurselor de stat, în scopul vânzării către BIC.
(130)
Recapitalizarea în valoare de 600 de milioane EUR a BPN din 15 februarie 2012 a fost adaptată în așa fel încât BPN să primească un capital de [200-400] de milioane EUR în momentul vânzării. În cadrul ofertei depuse de BIC la 20 iulie 2011, ultima sumă reprezenta aproximativ [10-18]% din capitalul de bază de nivel 1. Depășește cu mult limita minimă legală (9 % din capitalul de nivel 1 la sfârșitul anului 2011 și 10 % din capitalul de nivel 1 la sfârșitul anului 2012) (41).
(131)
Comisia consideră că infuzia de capital reprezintă un avantaj economic pentru BPN și pentru activitatea economică după vânzare. Avantajul rezultă din faptul că BNP dispune de capitalului necesar pentru a îndeplini și a depăși cerințele legislative datorită recapitalizării și din faptul că de această infuzie va dispune și entitatea combinată. Acest capital permite BPN, dar și entității combinate, să rămână activă pe piețe și să furnizeze credite noi, într-un context economic n care alți concurenți trebuie să reducă gradul de îndatorare.
(132)
Măsurile avute în vedere sunt selective deoarece favorizează numai o anumită entitate - BPN și entitatea combinată care va continua activitatea economică după vânzare.
(133)
Portugalia susține că BPN a continuat să își diminueze cota de piață după ce a fost naționalizată, iar entitatea combinată va avea o cotă de piață mai mică de 1 % din punct de vedere al creditelor la clienți, refugii pentru clienți sau produse bancare și mai puțin de 2 % pe celelalte piețe relevante. Cu toate acestea, măsurile denaturează sau amenință să denatureze concurența, deoarece plasează BPN și entitatea combinată după vânzarea către BIC pe o poziție avantajoasă comparativ cu băncile concurente. Surplusul de capital protejează activitatea economică a entității combinate de riscurile de investiții, cu care se confruntă alți competitori. De asemenea, crește posibilitatea ca ambii beneficiari să dispună și de alte finanțări, care pot facilita expansiunea BPN și a entității combinate pe viitor într-un context economic în care alți concurenți de pe piața portugheză trebuie să reducă gradul de îndatorare.
(134)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(135)
Recapitalizarea BPN cu 600 de milioane EUR în 15 februarie 2012 reprezintă un ajutor de stat.
(136)
Măsurile acordate în legătură cu vânzarea către BIC cuprind dreptul BIC de a solicita transferul, înainte de încheiere, a altor active și creanțe ale BPN, cum ar fi împrumuturi către alte instituții de credit, active fizice și financiare. Aceste măsuri cuprind și dreptul BIC de a transfera depozite evaluate la […] bps peste rata de referință relevantă sau de a primi de la stat diferența de remunerare pentru astfel de depozite;
(137)
Retragerea din cadrul BPN a anumitor împrumuturi și pasive (inclusiv depozite) selectate de BIC este finanțată direct de statul membru. Elementele retrase de la BPN vor fi fie transferate la valoarea contabilă la SVDS-uri, societăți deținute integral de statul membru, fie vor intra în responsabilitatea sa financiară. Prin urmare, statul membru va suporta sarcina financiară de a gestiona și de a lichida acele active și datorii. De asemenea, statul membru va fi nevoit să finanțeze diferența între dobânda aplicabilă depozitelor și pragul de evaluare de […] bps peste rata de referință.
(138)
Comisia consideră că transferul de active și pasive suplimentare la SVDS-uri înainte de vânzare este un avantaj pentru BPN și entitatea combinată, deoarece nu a existat o transparență ex ante, activele nu au fost evaluate la prețul lor de piață și statul nu a fost remunerat în cadrul transferului.
(139)
Comisia consideră că transferul activelor la valoarea lor contabilă și nu la valoarea lor de piață conferă un avantaj economic pentru BPN și entitatea combinată, comparativ cu concurenții lor. BIC ar putea să aleagă liber activele care să fie retrase în temeiul acelei condiții din acordul-cadru, iar activele respective nu ar fi evaluate la prețul lor de piață și nici statul nu ar primi contravaloarea lor. Dimpotrivă, în măsura în care această opțiune reduce APR-ul băncii BPN, va avea drept rezultat majorarea ratei capitalului de bază al băncii, și, în consecință, a capacității sale de a prelungi noi împrumuturi și de a rămâne activă pe piață. După vânzare, avantajul se va transfera entității combinate.
(140)
Compensarea de către stat a diferenței dintre dobânda aplicabilă a depozitelor și pragul de evaluare de […] bps peste rata de referință elimină niște costuri pe care BPN ar fi trebuit să le suporte în astfel de situații, conferindu-i astfel un avantaj.
(141)
Măsurile avute în vedere sunt selective deoarece favorizează numai o anumită entitate - BPN și activitatea economică care va fi continuată după vânzare.
(142)
Măsurile denaturează sau amenință să denatureze concurența deoarece plasează BPN și entitatea combinată după vânzarea către BIC într-o poziție favorizată comparativ cu băncile concurente, prin faptul că nu îi impune să reducă gradul de îndatorare, spre deosebire de ceilalți concurenți și permițând BPN și entității combinate să acorde mai multe credite economiei.
(143)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice un avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(144)
Transferul unor active și datorii suplimentare (inclusiv depozite) din bilanțul BPN la SVDS-uri înainte de vânzare constituie un ajutor de stat.
(145)
BIC are dreptul de a vinde înapoi în termen de […] luni creditele neperformante pentru minimum […] zile (până la maximum […]% din valoarea nominală a întregului portofoliu de împrumuturi selectat de BIC după ce s-a compensat cu depozitele existente) și pentru suma care depășește nivelul de provizionare ([…] milioane EUR).
(146)
Dreptul BIC de a retrage active și pasive suplimentare din bilanț după vânzare este finanțat direct de statul membru. Elementele retrase de la BPN vor fi fie transferate la valoarea contabilă la SVDS-uri, societăți deținute integral de statul membru, fie vor intra în responsabilitatea sa financiară. Prin urmare, statul membru va suporta sarcina financiară de a gestiona și de a lichida acele active.
(147)
Comisia consideră că posibilitatea de a retrage împrumuturi neperformante după vânzare permite BPN și entității combinate să își extindă activitatea și să acorde mai multe credite într-un context economic în care alți concurenți din Portugalia trebuie să reducă gradul de îndatorare. Într-adevăr, dacă s-ar menține același nivel al capitalurilor proprii, rata capitalului de bază al băncii s-ar majora prin eliminarea împrumuturilor neperformante și reducerea APR-ului. Drept urmare, s-ar majora capacitatea acesteia de a prelungi împrumuturi noi și de a se menține activă pe piață.
(148)
Entitatea combinată ar avea de asemenea un avantaj față de concurenți, care se confruntă cu deprecierea activelor de calitate inferioară, pe care trebuie să le absoarbă, fapt care limitează capitalul disponibil pentru împrumuturi noi. Dimpotrivă, entitatea combinată nu își va reduce baza de capital din cauza deprecierilor și a valorii diminuate a portofoliului său de credite.
(149)
În plus, posibilitatea ca BIC să returneze statului creditele neperformante nu mai târziu de […] după data vânzării ar putea deprecia APR-ul băncii și ar avea drept rezultat un capital de bază de nivel 1 mai mare decât nivelul de [10-18]% solicitat în oferta BIC din 20 iulie 2011. Comisia menționează angajamentul Portugaliei în acest sens, dacă Banco BIC sau entitatea combinată dorește să returneze creditele neperformante statului sau unei entități controlate de stat după vânzare, BIC va rambursa statului capitalul asociat acelor împrumuturi până la suma de [10-18]% din valoarea activelor ponderate în funcție de risc ale împrumuturilor și, în plus, va transfera creditele neperformante și va rambursa statului capitalul asociat acelor împrumuturi numai după ce a lichidat complet provizioanele disponibile în conturile BPN la data vânzării.
(150)
Măsura în cauză este selectivă deoarece favorizează numai o anumită entitate - BPN și activitatea economică ce va fi continuată după vânzare.
(151)
Măsura denaturează și amenință să denatureze concurența deoarece plasează BPN și entitatea combinată după vânzarea către BIC într-o poziție favorizată comparativ cu băncile concurente, prin faptul că nu îi impune să reducă gradul de îndatorare, spre deosebire de ceilalți concurenți și permite BPN și entității combinate să acorde mai multe credite economiei.
(152)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(153)
Măsura poate permite ca BPN și entitatea combinată, în lipsa unui angajament de a returna capitalul asociat împrumuturilor, să modifice retroactiv APR-ul băncii după vânzare. Această acțiune va duce la o capitalizare proporțională mai mare a băncii. Prin urmare, conferă un avantaj băncii și denaturează concurența cu alți competitori. Măsura constituie ajutor de stat.
(154)
Transferul către stat a riscurilor de litigiu ale BPN este o responsabilitate preluată de stat.
(155)
Prin preluarea unei obligații de la BPN, statul conferă un avantaj băncii și entității combinate în comparație cu concurenții acesteia, care trebuie să suporte obligații echivalente în bilanțul propriu.
(156)
Măsura în cauză este selectivă deoarece favorizează numai o anumită entitate (BPN și entitatea combinată care rezultă după vânzarea către BIC).
(157)
Măsura oferă BPN un sprijin pentru capital și pentru entitatea combinată, în condițiile în care nu existau alternative pe piață și concurenții trebuie să suporte astfel de pasive în bilanțul propriu.
(158)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(159)
Măsura oferă un sprijin pentru capital și constituie un ajutor de stat.
(160)
Acordarea de către CGD a unei linii de finanțare cu lichidități de [150-350] de milioane EUR în favoarea entității combinate după vânzare și menținerea liniei de credit a efectelor de comerț în valoare de [150-500] milioane EUR acordate de CGD în beneficiul BPN după vânzare trebuie considerate ca imputabile statului, dacă se iau în considerare circumstanțele speciale în care au fost convenite.
(161)
În primul rând, CGD este deținută integral de stat, care desemnează membrii în consiliul de administrație al acestei instituții. După cum s-a menționat la considerentul (100), CGD a fost desemnată prin lege să conducă BPN și a obținut și o garanție de stat în temeiul articolului 2 alineatul (9) din Legea naționalizării care se referă la toate liniile de credit și de finanțare care vor fi acordate BPN în contextul naționalizării și „ca substitut al statului“. Garanția este încă valabilă pentru linia de finanțare de [150-500] de milioane EUR.
(162)
În al doilea rând, deciziile de acordare a liniilor de credit nu au fost luate în mod independent de CGD, ci s-au numărat printre condițiile de vânzare negociate între BIC și autoritățile portugheze.
(163)
Acordarea de către CGD a unei linii de finanțare în valoare de [200-400] milioane EUR în favoarea entității combinate după vânzare și menținerea liniei de credit a efectelor de comerț în valoare de [150-500] milioane EUR după vânzare sunt, prin urmare, direct imputabile statului membru.
(164)
Măsurile permit băncii BPN și entității combinate să aibă un acces rapid și necostisitor la finanțare.
(165)
În ceea ce privește linia de credit de [200-400] de milioane EUR acordată de CGD în favoarea BIC, Comisia evidențiază faptul că îi va conferi entității combinate o rezervă, în cazul în care se vor înregistra fluxuri de ieșire după vânzare. O astfel de linie de credit nu a fost acordată de CGD niciunei alte entități, cu excepția entității combinate. Prin urmare, linia de credit reprezintă un avantaj economic pentru entitatea combinată.
(166)
Menținerea unei linii de credit, garantat de stat, în valoare de [150-500] de milioane EUR până la […] pe parcursul programului de efecte de comerț în derulare, conferă BPN și entității combinate un avantaj față de concurenți în ceea ce privește accesul la finanțare.
(167)
Măsurile în cauză sunt selective deoarece favorizează numai o anumită entitate (BPN și entitatea combinată care rezultă după vânzarea către BIC).
(168)
Avantajul acordat BPN și entității combinate după vânzare denaturează concurența, cu atât mai mult dacă se ține seama de costurile tot mai mari ale împrumuturilor pe piața monetară.
(169)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și dat fiind faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(170)
Acordarea de către CGD a unei linii de finanțare în valoare de [200-400] de milioane EUR în favoarea entității combinate după vânzare și menținerea liniei de credit a efectelor de comerț în valoare de [150-500] de milioane EUR în favoarea BPN constituie ajutor de stat.
6.1.1.4 Ajutor potențial acordat cumpărătorului
(171)
Conform punctului 49 din Comunicarea privind sectorul bancar, pentru a garanta că nu se acordă sprijin celui care dorește să cumpere o instituție financiară vândută de stat, este important să fie respectate anumite cerințe, în special: procesul de vânzare să fie deschis, transparent, nediscriminatoriu și necondiționat, procesul de vânzare să se desfășoare în condițiile pieței și statul să maximizeze prețul de vânzare al activelor și pasivelor implicate.
(172)
În ceea ce privește prima cerință, procesul de vânzare a fost inițiat ca o procedură de licitație deschisă și necondiționată, în schimb oferta depusă de BIC nu a fost una finală în ceea ce privește unele aspecte de ordin material ale tranzacției propuse, inclusiv măsura în care BIC intenționa să achiziționeze activele și pasivele BPN și numărul exact al filialelor și al angajaților pe care ar urma să le(îi) preia. Toate aceste aspecte au fost discutate în cadrul unor negocieri bilaterale ulterioare între autoritățile portugheze și BIC, care au culminat cu semnarea acordului cadru la 9 decembrie 2011. Nici măcar acordul-cadru nu este final în ceea ce privește proporția exactă în care va fi cumpărată banca. În special, nu sunt stabilite activelor și obligațiile ce vor fi preluate de BIC, cu toate că se specifică în mod clar că BPN trebuie să aibă capitaluri proprii în valoare de [200-400] de milioane EUR la data vânzării. Cu alte cuvinte, nici oferta depusă de BIC la 20 iulie 2011, nici acordul-cadru nu menționează în mod clar ce anume cumpără BIC, dar în ambele se specifică un preț fix al achiziției.
(173)
În acest sens, trebuie menționat faptul că acordul-cadru nu ar trebui să se abată de la condițiile specificate în oferta BIC din 20 iulie 2011, prin acordarea de avantaje suplimentare pentru BIC și/sau pentru entitatea combinată. Într-adevăr, având în vedere condițiile generale ale ofertei din 20 iulie 2011, nu ar fi greu pentru BIC să obțină concesii suplimentare de la stat, de exemplu, reducând amploarea activelor și pasivelor pe care le achiziționează efectiv. Astfel de concesii suplimentare ar duce la o rată de capital de nivel 1 mai mare decât cea specificată în oferta BIC din 20 iulie 2011, fără fi în contradicție cu condițiile de vânzare.
(174)
Prin urmare, Comisia încurajează angajamentul Portugaliei de a limita gradul de capitalizare al BPN la data vânzării la [10-18]% din rata de capital de nivel 1, astfel cum se specifică în oferta BIC. Celălalt angajament al Portugaliei prin care BIC trebuie să compenseze capitalul asociat împrumuturilor neperformante pe care le-ar returna statului sau unui vehicul deținut de stat după vânzare garantează că rata de capital de nivel 1 nu va fi majorată în mod nejustificat după vânzare.
(175)
După cum s-a arătat în secțiunea 6.1.1.3, toate măsurile acordate în legătură cu vânzarea către BIC implică resurse ale statului.
(176)
În lipsa stabilirii capitalului de nivel 1 al BPN din oferta BIC din 20 iulie 2011 sau din acordul-cadru (amândouă specifică doar cuantumul maxim de capital de care trebuie să dispună BPN la momentul vânzării, fără să ia în considerare APR-ul băncii sau dreptul BIC de a selecta activele și pasivele care să fie transferate SVDS-urilor înainte de vânzare), Comisia consideră că rata de capital de nivel 1 poate fi stabilită la un nivel mai mare decât cel menționat în ofertă. Conform informațiilor furnizate de autoritățile portugheze, [10-18]% din capitalul de nivel 1 este nivelul de capital menționat în oferta BIC din 20 iulie 2011.
(177)
Cu toate acestea, Comisia menționează că Portugalia s-a angajat să limiteze gradul de capitalizare al BPN la data vânzării la [10-18]% din rata de capital de nivel 1, astfel cum se specifică în oferta BIC. Această condiție va permite statului să maximizeze prețul de vânzare al activelor și pasivelor în cauză. Angajamentul este necesar pentru a se garanta că nu se conferă niciun avantaj pentru BIC.
(178)
În plus, dacă își exercită dreptul de a transfera statului alte împrumuturi neperformante după vânzare, BIC poate reduce și mai mult proporția în care cumpără banca, majorând astfel rata de nivel 1 pentru entitatea combinată la un nivel mai mare decât cel propus în oferta BIC din 20 iulie 2011. Acest fapt poate constitui un alt avantaj pentru BIC. Celălalt angajament al Portugaliei prin care BIC trebuie să compenseze capitalul asociat împrumuturilor neperformante pe care le-ar returna statului sau unui vehicul deținut de stat după vânzare garantează că rata de capital de nivel 1 nu va fi majorată din nou după vânzare. Acest angajament este necesar pentru a nu se acorda un avantaj în favoarea BIC.
(179)
Măsurile în cauză sunt selective deoarece favorizează o anumită entitate, adică BIC și, implicit și entitatea combinată.
(180)
Având în vedere poziția ocupată de BPN în sectorul financiar portughez și faptul că acest sector este deschis unei concurențe puternice la nivelul Uniunii, precum și faptul că BPN concurează cu un număr mare de filiale ale unor bănci străine în Portugalia, Comisia consideră că orice avantaj acordat din resurse de stat poate afecta schimburile comerciale în cadrul Uniunii și poate denatura concurența în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.
(181)
Ținând cont de angajamentele Portugaliei, Comisia poate concluziona că rezultatele finale ale procesului, inclusiv elementele convenite cu BIC în acordul-cadru, nu ar fi modificat rezultatele procedurii de licitație și că nu se conferă niciun avantaj în favoarea BIC prin procesul de vânzare.
6.1.2 Cuantificarea ajutorului
(182)
BPN și entitatea combinată care va continua activitatea economică a BPN beneficiază de mai multe măsuri de ajutor de stat, după cum urmează:
Tabelul 1
Măsuri de asistență acordate BPN și entității combinate
Descriere
Valoare în milioane EUR
a.
Împrumuturi acordate de CGD înainte de naționalizare
315
b.
Transferul de active în valoare de 3,9 miliarde EUR la SVDS-uri înainte de procedura de licitație
Între 1 800 și 4 000
c.
Infuzie de capital de la stat la 15 februarie 2012
600
d.
Linii de finanțare cu lichidități acordate de CGD în favoarea BPN (la 31 decembrie 2011)
[150-500]
din care sunt acoperite de o garanție de stat explicită
[200-400]
e. linii de finanțare solicitate de BIC pentru entitatea combinată
din care valoarea liniei menținute pentru programul efectelor de comerț
400
din care noua linie de finanțare
300
(183)
În primul rând, trebuie menționat faptul că aceste măsuri de sprijin nu trebuie să fie analizate în mod cumulativ, deoarece, conform autorităților portugheze, unele măsuri au înlocuit altele (de exemplu, împrumuturile inițiale acordate de CGD înainte de naționalizare au fost înlocuite de emiterea efectelor de comerț de către BPN după naționalizare).
(184)
Măsurile b și c fie implică infuzii de capital, fie sunt echivalente unor infuzii de capital. Acestea însumează minimum 3 miliarde EUR sau aproximativ 50 % din bilanțul BPN înainte de naționalizare. În plus, valoarea totală a garanțiilor de stat pentru programul de emisiuni de efecte de comerț acordate de Portugalia în favoarea BPN de la naționalizare însumează 5 miliarde EUR, din care 4,5 miliarde EUR au fost utilizați până la 31 decembrie 2011.
(185)
În plus, BIC mai are dreptul să transfere depozite evaluate peste […] bps sau să solicite statului să ramburseze diferența, cu costuri estimate de Portugalia la aproximativ […] EUR. În fine, transferul către stat al costurilor aferente litigiilor și transferul către SVDS-uri al altor active și pasive, inclusiv credite neperformante din bilanțul BPN în contextul efectuării vânzării implică alte ajutoare, considerate de Portugalia ca necuantificabile.
6.2 Compatibilitatea diferitelor măsuri de sprijin: punerea în aplicare a articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE
(186)
În temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia are dreptul să declare un ajutor ca fiind compatibil cu piața internă dacă are rolul de a „remedia perturbarea gravă a economiei statului membru“.
(187)
Comisia a recunoscut faptul că criza financiară globală poate cauza perturbări grave în economia unui stat membru și că măsurile de sprijinire a băncilor pot să remedieze aceste perturbări. Această analiză a fost confirmată în Comunicarea privind sectorul bancar (42), Comunicarea privind activele depreciate (43) (CAD) și Comunicarea privind restructurarea (44). Comisia este în continuare de părere că ajutoarele de stat pot fi aprobate în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat în scopul remedierii crizei de pe piețele financiare. Comisia a confirmat această perspectivă prin adoptarea Comunicării privind prelungirea în 2011, prin care termenul de punere în aplicare a normelor privind ajutoarele de stat în cadrul măsurilor de sprijinire a băncilor în contextul crizei financiare se prelungește până la 31 decembrie 2011 (45).
(188)
Portugalia a fost afectată dramatic de criza economică și financiară. Efectele acestei crize au fost confirmate prin diferitele decizii ale Comisiei (46) prin care se aprobă măsurile adoptate de autoritățile portugheze în scopul combaterii crizei financiare. În plus, trebuie să se țină cont de situația economică și financiară dificilă care a pus Portugalia în poziția de a solicita oficial asistență internațională la 7 aprilie 2011, fapt care a condus la semnarea MdI din 17 mai 2011.
(189)
Comisia consideră că falimentul nedeclarat al BPN va avea consecințe grave asupra economiei portugheze. Prin urmare, măsurile pot fi evaluate în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat.
6.3 Compatibilitatea în temeiul Comunicării privind restructurarea
(190)
Comunicarea privind restructurarea prevede măsurile de acordare de ajutoare de stat aplicabile în cazul restructurării instituțiilor financiare în contextul crizei actuale. Conform Comunicării privind restructurarea, pentru a fi compatibilă cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din Tratat, restructurarea unei instituții financiare în contextul crizei financiare actuale trebuie să:
(i)
să conducă la restabilirea viabilității băncii;
(ii)
să includă o contribuție proprie suficientă din partea beneficiarului (partajarea sarcinii);
(iii)
să conțină suficiente măsuri de limitare a denaturării concurenței.
6.3.1 Viabilitate
(191)
La punctele 9 și 10 din Comunicarea privind restructurarea se prevede că statul membru ar trebui să furnizeze un plan de restructurare cuprinzător și detaliat, care să ofere informații complete privind modelul comercial. În plan ar trebui să fie identificate cauzele dificultăților cu care se confruntă instituția financiară și alternativele la planul de restructurare propus.
(192)
Planul de restructurare ar trebui să dovedească că strategia băncii are la bază un concept coerent și să arate că banca a redevenit viabilă pe termen lung fără a se baza pe sprijin de la stat.
(193)
La punctul 17 din Comunicarea privind restructurarea se confirmă faptul că vânzarea (parțială) a instituției financiare unui terț poate ajuta la restabilirea viabilității. În cazul de față, Comisia a observat că autoritățile portugheze au ales să vândă BPN printr-un proces de licitație. Drept urmare, societatea bancară va fi vândută către BIC după efectuarea anumitor rectificări, iar activele selectate vor fi transferate SVDS-urilor cu scopul de a fi lichidate în timp. Prin urmare, Comisia trebuie să evalueze dacă activitatea bancară a BPN, care va deveni o parte a societății cumpărătorului (entitatea combinată) este viabilă.
(194)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia a arătat că nu a primit un plan de afaceri care să demonstreze în mod eficace viabilitatea BPN ca entitate integrată a BIC și, prin urmare, nu a putut să ajungă la o concluzie în acest sens. Portugalia a depus un plan de afaceri detaliat pentru BPN ca entitate integrată în BIC sub forma Planului de restructurare din ianuarie 2012 (inclusiv informații suplimentare referitoare la activitate și viabilitate transmise în 3 februarie 2012).
(195)
Conform Planului de restructurare din ianuarie 2012, partea din BPN care este vândută BIC are un bilanț foarte redus, de aproximativ […] miliarde EUR, comparativ cu bilanțul BPN la momentul naționalizării.
(196)
Împreună cu activele BIC, entitatea combinată va deține active cumulate în valoare de […] miliarde.
(197)
Bilanțul BPN la momentul vânzării în beneficiul BIC conține numai activitățile cele mai viabile și cele mai bune active ale băncii. În special, portofoliul de împrumuturi transferat către BIC a fost curățat și majoritatea activelor nelichide au fost transferate la SVDS-uri.
(198)
Obligațiile BPN constau în principal din depozite retail însumând 1 669 milioane EUR și datorii subordonate în valoare de 246 milioane EUR.
Tabelul 2
BPN după vânzare și după infuzia de capital (Pro forma) (47)
Milioane EUR
Numerar, bănci centrale și instituții de credit
[…]
Împrumuturi nete acordate clienților
[…]
Alte active
[…]
TOTAL ACTIVE
[…]
Depozite
[…]
Alte pasive
[…]
Datoria subordonată
[…]
TOTAL PASIVE
[…]
Capital propriu
[…]
TOTAL PASIVE ȘI CAPITAL PROPRIU
[…]
(199)
Măsurile de restructurare inițiate deja de administratorii interimari vor fi continuate de BIC, pentru remedierea cauzelor specifice ale problemelor BPN.
(200)
După cum s-a menționat la considerentul (24) de mai sus, conducerea a fost înlocuită în întregime. Având în vedere circumstanțele speciale care au condus la naționalizarea BPN și, în special, numeroasele cazuri de presupusă fraudă comise de membrii fostei conduceri a băncii, noua conducere a inițiat mai multe proceduri judiciare (48) pentru a apăra interesele băncii. Procedurile de evaluare a riscurilor au fost reformate complet, pentru a se pune în aplicare cele mai bune practici.
(201)
Noua administrație a BPN s-a concentrat asupra optimizării structurii costurilor și a adoptat o serie de inițiative de reducere a costurilor operaționale. În perioada decembrie 2008 - decembrie 2010, costurile operaționale au fost reduse cu aproximativ […] milioane EUR, iar costurile cu personalul au fost reduse cu aproximativ […] milioane EUR.
(202)
Conform Planului de restructurare din ianuarie 2012, strategia BIC se axează pe activitățile principale reprezentând servicii bancare cu amănuntul și pe exploatarea rețelei BPN pentru a o transforma într-o bancă de referință în tranzacțiile comerciale și financiare dintre Portugalia și Angola.
(203)
Planul are la bază ipoteze macroeconomice subiacente avizate, dacă se ține cont de situația actuală a piețelor din Portugalia, în care previziunile economice situează țara în recesiune până în 2014.
(204)
Previziunile financiare indică faptul că la sfârșitul perioadei de restructurare (31 decembrie 2016) se preconizează că entitatea combinată, chiar într-un scenariu de criză, va putea să își acopere costurile și va avea o rată a rentabilității financiare de [1-10]%.
(205)
Capitalul de bază inițial estimat va fi cu mult peste cerințele minime de capital, cu o rată de nivel 1 de aproximativ [10-18]%, datorită infuziei de capital din partea statului.
(206)
Ca urmare a infuziei semnificative din partea statului, ratele de capital estimate ale băncii în timpul și la sfârșitul perioadei de restructurare sunt preconizate că vor rămâne peste cerințele minime, protejând, astfel, solvabilitatea băncii. Conform planului de afaceri furnizat de Portugalia și prevăzut în Planul de restructurare din ianuarie 2012, într-un scenariu de bază capitalul de nivel 1 la sfârșitul perioadei de restructurare (31 decembrie 2016) va fi de [8-12]%, cu puțin peste cerințele legislative minime de 10 % stabilite de BP începând cu 2012 (49), iar într-un scenariu pesimist, capitalul va fi cu puțin sub acest prag, la ([7-11]%), după cum se demonstrează în figura 1 anexată alineatului (207).
(207)
Se preconizează că evoluția va fi rezultatul, în principal, al nevoii de a pune în aplicare planul de afaceri prezentat în Planul de restructurare din ianuarie 2012 prin acordarea unui volum mai mare de credite economiei, precum și al impactului rezultatelor negative din primii ani ai planului de restructurare. Rezultatele negative vor fi cauzate de structura costurilor încă ridicate ale băncii, comparativ cu volumul de afaceri, combinat cu costurile pe care le va suporta BIC în procesul de restructurare.
Figura 1
Previziunile pentru entitatea combinată BPN/BIC în scenariul de bază, 2012-2016
[…]
(208)
În ceea ce privește lichiditatea, planul de afaceri se bazează în principal pe depozite, cu o creștere preconizată a depozitelor de aproximativ [1-10]% pe an. Comisia consideră că finanțarea în mod constant a entității combinate prin intermediul depozitelor este o caracteristică importantă a planului de restructurare. Dacă se ține cont de dimensiunile mici ale entității combinate și de posibila sa expansiune, previziunile privind evoluția depozitelor sunt credibile.
(209)
În același timp, Comisia consideră că, pentru a garanta viabilitatea entității combinate, ar trebui să nu existe stimulente care să înlocuiască depozitele cu o finanțare interbancară. În aceeași perspectivă, este important ca remunerarea liniei de finanțare solicitată de BIC pentru a compensa posibilitatea pierderii unor depozite să fie majorată la minimum Euribor +[…] bps. Angajamentul Portugaliei în acest sens este necesar pentru a asigura compatibilitatea cu piața internă a sprijinului în timpul restructurării, având în vedere faptul că […] are un număr substanțial de depozite, remunerate în prezent în plus față de Euribor +[…] bps, un nivel la care BIC poate alege să nu păstreze acele depozite. Dacă remunerarea în cadrul noii linii de credit nu ar fi stabilită la un nivel care să stimuleze BIC să mențină nivelul depozitelor în conformitate cu Planul de restructurare din ianuarie 2012, BIC poate fi determinat să substituie depozitele cu o finanțare mai ieftină de la CGD. Această substituire poate îmbunătăți profitul pe termen scurt al entității combinate, dar în același timp ar diminua perspectiva viabilității sale pe termen lung.
(210)
În acest sens, trebuie menționat faptul că la o valoare Euribor +[…] bps, linia de credit este acordată în condiții mult mai favorabile decât ar fi putut să obțină BIC pe piață. Cu toate că nu a primit o evaluare comparativă a tranzacțiilor similare de pe piață, Comisia menționează că este puțin probabil să existe pe piață o linie de credit pe o durată și cu un volum similare, chiar și la niveluri de dobândă mai mari. În plus, Comisia consideră instructiv faptul că remunerarea împrumuturilor acordate de CGD […] a fost fixată la Euribor […] luni +[…] bps.
(211)
Pe baza celor de mai sus, Comisia nu mai are îndoieli privind viabilitatea BPN.
6.3.2 Sprijin limitat la minimum și partajarea sarcinilor
(212)
Comunicarea privind restructurarea prevede că beneficiarul trebuie să aibă o contribuție adecvată pentru a limita la minimum sprijinul acordat pentru a limita denaturarea concurenței și pentru a aborda aspectul privind riscul moral. În acest scop: a) atât costurile de restructurare, cât și cuantumul ajutorului ar trebui să fie limitate și b) este necesară o contribuție proprie semnificativă.
(213)
Principiile privind participarea băncii beneficiare cu o contribuție proprie în etapa de restructurare sunt prezentate în secțiunea 3 din Comunicarea privind restructurarea. Este necesar ca (i) ajutorul de restructurare să fie limitat la minimum pentru a se acoperi costurile necesare restabilirii viabilității; (ii) banca beneficiară să utilizeze în cea mai mare măsură posibilă resurse proprii pentru a finanța restructurarea, de exemplu, prin vânzarea de active și (iii) costurile asociate restructurării să fie suportate în mod adecvat de cei care au investit în bancă prin absorbirea pierderilor cu ajutorul capitalului disponibil și prin achitarea unei remunerații corespunzătoare intervențiilor statului. Obiectivul privind partajarea sarcinilor are două scopuri: de a limita denaturarea concurenței și de a soluționa chestiunea privind riscul moral (50).
(214)
Un plan de restructurare ar trebui să prezinte în mod clar faptul că ajutorul a fost menținut la nivel minim. Costurile de restructurare nu ar trebui să fie suportate numai de stat, ci într-o proporție cât mai mare posibil și de cei care au investit în bancă. Cu alte cuvinte, banca și acționarii care dețin capital ar trebui să contribuie la restructurare într-o măsură cât mai mare cu resurse proprii. Ajutorul de restructurare ar trebui să fie limitat la acoperirea costurilor necesare pentru ca banca să redevină viabilă. În consecință, nu se vor acorda resurse din bugetul public unei întreprinderi care le-ar putea utiliza pentru a finanța activități care denaturează piața și care nu au legătură cu procesul de restructurare, cum ar fi achizițiile (51).
(215)
În ceea ce privește limitarea la minimum a ajutorului, la punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea se arată că ajutorul pentru restructurare ar trebui să se limiteze la acoperirea costurilor necesare pentru restabilirea viabilității.
(216)
În acest scop, Comisia trebuie să evalueze, mai întâi, observațiile autorităților portugheze conform cărora costurile asociate vânzării BPN către BIC sunt mai reduse decât costurile pe care le-ar fi suportat Portugalia dacă BPN era lichidată; dacă ajutorul acordat pentru restructurarea BPN a fost menținut la un nivel minim necesar.
(217)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia a pus sub semnul întrebării mai multe aspecte din comparația cantitativă dintre cele două scenarii, astfel cum au fost prezentate de Portugalia la acea vreme.
(218)
Planul de restructurare din ianuarie 2012 include o comparație actualizată între cele două scenarii, în care sunt modificate ipotezele inițiale pentru a se aborda principalele îndoieli exprimate de Comisie în Decizia din 24 octombrie 2011, care se refereau la costurile suportate în cazul unei lichidări. Portugalia s-a referit, în special, la reducerea (haircut) împrumuturilor și la titularii de obligațiuni subordonate.
(219)
Portugalia a oferit informații, în special, cu privire la o evaluare comparativă alternativă în ceea ce privește ipotezele sale referitoare la reducerea (haircut) valorii contabile cu 30-50 % la vânzarea creditelor. Portugalia a mai furnizat și valorile finale ale creditelor preluate în cele din urmă de BIC, valori necunoscute atunci când s-a efectuat prima comparație, la 17 februarie 2012. De asemenea, din scenariul lichidării organizate a eliminat rambursarea pentru anumiți titulari de obligațiuni subordonate, astfel cum se menționează la considerentul (221).
(220)
Comisia consideră că, dacă se ține seama de situația economică actuală și de reducerea substanțială a gradului de îndatorare în sectorul bancar, se justifică aplicarea unei reduceri (haircut) la vânzarea unui portofoliu de credite. De asemenea, dacă împrumuturile sunt menținute până la scadență, statul va trebui să suporte costurile de finanțare, precum și riscul de credit până la scadență. Prin urmare, Comisia poate să accepte nivelul mai mic estimat al marjei de ajustare furnizat de Portugalia, adică o reducere (haircut) de [20-50]%.
(221)
În ceea ce privește titularii de obligațiuni subordonate, Comisia înțelege că valoarea totală de 245 de milioane EUR conține o serie de emisiuni. Este posibil ca […]. Portugalia a prezentat comparația, după o evaluare juridică a condițiilor fiecărei emisiuni, […].
(222)
În Tabelul 3 prezintă estimarea fluxurilor de intrări/ieșiri, ținând cont de ipotezele menționate la considerentele (219)-(221) de mai sus. Estimarea ține cont exclusiv de costurile marginale aferente celor două scenarii (și nu de costurile suportate deja) și are la bază datele din bilanțul BPN în momentul vânzării în favoarea BIC (52).
Tabelul 3
Comparație între scenariul privind vânzarea în favoarea BIC și scenariul privind lichidarea organizată (datele sunt exprimate în milioane EUR).
Vânzarea la BIC
Lichidare
IEȘIRI
1
Plata finanțării către instituțiile de credit
[…] (53)
2
Plata depozitelor de la clienți
[…]
3
Majorarea capitalului
[…]
4
Titularii de obligațiuni subordonate, fără emisiunile permanente TBC
[…]
Total fluxuri de ieșire
[…]
[…]
Vânzarea la BIC
Lichidare
INTRĂRI
5
Vânzarea împrumuturilor clienților [2,114 milioane EUR după reducerea (haircut) de 30 %]
[…]
6
Rambursarea depozitelor și împrumuturi la instituțiile de credit
[…] (54)
7
Prețul de vânzare al BPN
[…]
8
Prima de vânzare a depozitelor - 2 % din balanța depozitelor
[…]
Total intrări
[…]
DIFERENȚA ESTIMATĂ
[…]
[…]
(223)
În ansamblu, opțiunea de a lichida în mod organizat, în care statul ar plăti toate depozitele (altele decât cele ale creditorilor subordonați care dețin obligațiuni pe termen nelimitat) și în care statul ar plăti toată expunerea la instituțiile de credit, ar fi mai costisitoare decât opțiunea de a vinde în favoarea BIC.
(224)
Comisia recunoaște incertitudinile asociate mai multor ipoteze, mai precis, posibilitatea de a recupera creditele transferate la BIC. Ar trebui să se țină seama de faptul că o lichidare organizată ar putea avea efecte negative de contaminare asupra încrederii în tot sectorul bancar și asupra ratingului datoriei suverane a statului membru.
(225)
Pe baza informațiilor disponibile, Comisia concluzionează că opțiunea de a restructura banca, adică vânzarea în favoarea BIC, contribuie la păstrarea la minimum a cuantumului ajutorului acordat.
(226)
BPN a primit un ajutor semnificativ înainte și după naționalizare, astfel cum s-a menționat la considerentele (182)-(185). Ajutorul a fost necesar pentru a menține banca pe linia de plutire în perioada în care se aplicau măsurile de restructurare alese, adică vânzarea părților viabile către BIC și lichidarea în timp a activelor negative. În urma restructurării, BPN va dispărea ca bancă independentă. Activitatea din domeniul serviciilor cu amănuntul care va fi preluată de BIC, are un bilanț mai mic de 35 % față de cel al BPN înainte de naționalizare. În condițiile de piață actuale, aceste măsuri (și, în special, separarea activelor din sectorul bancar de servicii cu amănuntul în cadrul SVDS-urilor)sunt strâns legate de viabilitatea băncii care va rămâne pe piață. Afacerile și activitățile care nu țineau de operațiunile bancare cu amănuntul au fost transferate la SVDS-uri pentru a fi lichidate în timp. Comisia recunoaște că s-au înregistrat întârzieri mari în punerea în aplicare a restructurării BPN din cauza circumstanțelor excepționale care au afectat economia Portugaliei și au dus la semnarea MdI din 17 mai 2011.
(227)
După cum se menționează în Decizia din 24 octombrie 2011, BIC solicită măsuri suplimentare, în plus față de măsurile adoptate înainte de vânzarea BPN, astfel cum sunt prezentate la considerentul (56).
(228)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia a pus întrebarea dacă infuzia de capital solicitată de BIC a reprezentat valoarea minimă necesară pentru a garanta viabilitatea. Dacă se ține cont de modificările bilanțului solicitate de BIC în oferta sa din 20 iulie 2011 și situațiile financiare ale BPN din 2011, Portugalia a estimat că un nivel de capital de [200-400] de milioane EUR reprezintă o rată a capitalului de bază de nivel 1 de [10-18]%.
(229)
Portugalia susține că nivelul de capital a rezultat în urma procedurii de licitație, dacă se ține cont și de prețul pe care BIC îl va plăti statului (40 de milioane EUR). Acest lucru este justificat prin costurile de reorientare a activităților principale ale băncii și prin nevoia de a menține o rezervă de capital suficientă. Portugalia consideră că rezerva este adecvată pentru a se menține un nivel suficient de capital propriu în special în primii ani ai integrării, când se va ține cont și de reputația negativă a BPN și de situația economică dificilă din țară.
(230)
Trebuie menționat faptul că, în conformitate cu Planul de restructurare din ianuarie 2012, se estimează că rata de capital va atinge [8-12]% la sfârșitul celui de al patrulea an după data vânzării, iar, într-un scenariu pesimist, va atinge [7-11]% (cu puțin sub pragul minim legal în Portugalia, de 10 %).
(231)
Prin urmare, Comisia poate concluziona că un nivel de capital egal cu o rată a capitalului de bază de nivel 1 de [10-18]% este rezultatul procedurii de licitație și este necesar pentru a asigura viabilitatea băncii, în baza Planului de restructurare din ianuarie 2012.
(232)
De asemenea, Comisia consideră drept un element pozitiv în acordul-cadrul, angajamentul BIC de a nu distribui dividende sau alte beneficii similare acționarilor în legătură cu BPN, pentru o perioadă de cinci ani. Scopul acestui angajament este de a garanta că infuzia de capital în BPN nu va părăsi imediat banca sub forma resurselor distribuite acționarilor.
(233)
Cu toate acestea, activele preluate în final de BIC sunt diferite de cele prezentate în oferta BIC din 20 iulie 2011 și, de asemenea, BIC își rezervă dreptul de a returna creditele neperformante. Prin urmare, Comisia consideră că, pentru a menține la minimum ajutorul acordat, orice reducere a APR-ului care rezultă din restituirea împrumuturilor către stat ar trebui să fie însoțită de o diminuare de capital corespunzătoare, ajustată la [10-18]% din reducerea APR-ului. Diminuarea capitalului s-ar putea efectua sub forma unei reduceri (haircut) a valorii contabile a creditelor restituite statului.
(234)
Comisia menționează că BIC a sugerat că entitatea combinată ar putea să mențină o rată a capitalului de bază de nivel 1 de [10-18]% în cazul în care ar returna creditele neperformante, prin extinderea creditelor noi în economie. Comisia consideră că o astfel de măsură nu ar limita la minimum ajutorul, din motivele următoare. Mai întâi, rata capitalului propriu al BIC înainte de vânzare va fi mai mică de [10-18]% la data vânzării. Prin urmare, imediat ce BPN va fuziona cu BIC, nivelul capitalului de bază de nivel 1 al entității combinate se va diminua (după cum se menționează în Planul de restructurare din ianuarie 2012). În consecință, dacă entitatea combinată ar menține o rată a capitalului de nivel 1 de [10-18]% după fuziune, va avea o capitalizare mai mare decât cea preconizată chiar de BIC. În al doilea rând, Planul de restructurare din ianuarie 2012 ia deja în considerare credite noi către economie, stabilind astfel un nivel suficient al ratei capitalului de nivel 1 la [10-18]% la momentul vânzării. Prin urmare, nu este necesar să se direcționeze mai mult capital pentru crearea de împrumuturi noi, decât cel stabilit în Planul de restructurare din ianuarie 2012. În acest sens, Comisia vede în termeni pozitivi angajamentul Portugaliei ca rata capitalului de bază de nivel 1 a BPN la data vânzării către Banco BIC să nu fie mai mare de [10-18]%, și, în cazul în care creditele neperformante sunt transferate statului sau unei entități controlate de stat după vânzare, Banco BIC sau entitatea combinată va transfera statului sau unei entități controlate se stat orice capital asociat acelor împrumuturi în proporție de [10-18]% din activele ponderate la risc ale împrumutului.
(235)
În plus, Comunicarea privind restructurarea prevede impunerea unei restricții privind achizițiile, pentru a se păstra la minimum ajutorul acordat. La punctul 23 din Comunicarea privind restructurarea se menționează în mod explicit că „o întreprindere nu trebuie să beneficieze de resurse publice care ar putea fi folosite pentru finanțarea activităților care distorsionează piața și care nu sunt legate de procesul de restructurare. De exemplu, achiziționarea de titluri de participare ale altor întreprinderi sau realizarea unor investiții noi nu poate fi finanțată prin ajutoare de stat, decât în cazul în care acest lucru este esențial pentru restabilirea viabilității unei întreprinderi.“
(236)
Comisia a constatat că în Planul de restructurare din ianuarie 2012 s-a menționat faptul că entitatea combinată va deveni viabilă și că ar trebui să realizeze o rată de rentabilitate a capitalului acceptabilă și chiar se preconizează realizarea unui profit. Restabilirea viabilității nu depinde de achiziții. Dimpotrivă, Comisia consideră că o restricție privind achizițiile va garanta că infuzia de capital considerată necesară în procesul de restructurare va rămâne în bancă, prin urmare, va contribui la viabilitatea acesteia. În acest sens, Comisia consideră necesar angajamentul Portugaliei de a pune în aplicare o restricție privind achizițiile, pentru a asigura compatibilitatea pe piața internă a procesului de restructurare.
(237)
În ceea ce privește contribuția beneficiarului, Comunicarea privind restructurarea impune ca statul să nu fie singurul care suportă costurile de restructurare, ci și foștii investitori și acționari ai băncii. Această cerință garantează că băncile salvate preiau responsabilitățile adecvate pentru consecințele comportamentului din trecut și generează stimulente corespunzătoare pentru un comportament viitor.
(238)
În cazul de față, opinia Comisiei este pozitivă cu privire la faptul că acționarii au pierdut cota aferentă din profitul băncii, fără a mai fi compensați. Astfel, aceștia participă în mod corespunzător la partajarea sarcinilor pentru o bancă a cărei valoare a fost negativă, conform evaluărilor efectuate de două entități independente desemnate de autoritățile portugheze. De asemenea, Comisia este de acord cu schimbarea consiliului de administrație al BPN și înlocuirea acestuia în contextul procesului de naționalizare.
(239)
Cu toate acestea, Comisia menționează că titularii de obligațiuni subordonate, care dețin 245 de milioane EUR, vor fi menținuți în cadrul băncii care se privatizează și vor continua să primească cupoane.
(240)
După cum se menționează la punctul 26 din Comunicarea privind restructurarea, „băncile nu trebuie să folosească ajutorul de stat pentru a remunera propriile fonduri (capitalul propriu și datoriile subordonate) atunci când aceste activități nu generează profit suficient.“
(241)
În ceea ce privește perioada în care BPN era în proces de restructurare, BPN nu s-a conformat politicii Comisiei privind instrumentele hibride, astfel cum se prevede la punctul 26 din Comunicarea privind restructurarea. La acel punct, Comisia a clarificat faptul că, în contextul unei restructurări, compensarea discreționară de către băncile beneficiare a pierderilor (de exemplu, prin disponibilizarea rezervelor sau prin reducerea capitalurilor proprii) pentru a garanta plata dividendelor și a cupoanelor la împrumuturile subordonate scadente, nu este, în principiu, compatibilă cu obiectivul partajării sarcinilor. Comisia menționează că, prin plata cupoanelor nu s-a respectat acest principiu, și că sumele ar trebui compensate printr-o restructurare mai profundă (55).
(242)
Comisia consideră că procesul amplu de restructurare a băncii poate fi suficient pentru a compensa absența partajării sarcinilor.
(243)
Cu toate acestea, din moment ce banca este în proces de vânzare, este necesară o restricționare a opțiunilor de salvare până la 31 decembrie 2016, pentru a se asigura nivelul minim de partajare a sarcinilor din partea deținătorilor de capital ai băncii.
(244)
În acest sens, Comisia apreciază angajamentul Portugaliei, al Banco BIC și al entității combinate de a nu își exercita până la 31 decembrie 2016 drepturile de salvare în legătură cu datoriile subordonate emise de BPN înainte de data vânzării, pentru a contribui la procesul de restructurare al BPN.
(245)
Comisia menționează că remunerarea fiecărei măsuri de sprijin specificate la considerentele (182)-(185) de mai sus, în special garanțiile, infuzia de capital și transferul activelor la SVDS-uri, nu sunt conforme cu comunicările relevante ale Comisiei.
(246)
Garanțiile de stat au fost evaluate la 20 bps, mult sub nivelul rezultat în urma aplicării normelor Comisiei privind remunerarea garanțiilor de stat pentru obligațiile emise de instituțiile financiare.
(247)
Injecția de capital de 600 de milioane EUR în BPN din februarie 2012 nu conține în mod evident remunerarea conformă cu Comunicarea privind recapitalizarea. Într-adevăr, autoritățile portugheze nu se așteaptă la o remunerare pentru injecția de capital. De fapt, capitalul a fost acordat pentru a permite vânzarea băncii la un preț negativ.
(248)
În ceea ce privește transferul activelor la SVDS-uri la valoarea contabilă, Comisia recunoaște că, teoretic, transferul către cele trei SVDS-uri are rolul de a proteja viabilitatea BPN și de a permite vânzarea băncii, însă transferul la valoarea contabilă implică un ajutor care nu respectă principalele cerințe CAD. În special, faptul că transferul se realizează la valoarea contabilă, cu mult peste valoarea economică reală și nu s-a menționat remunerarea statului. CAD recunoaște că o restructurare profundă poate compensa posibilele neconformități cu criteriile principale ale comunicării, inclusiv cele referitoare la evaluarea prețului. Faptul că s-a efectuat o restructurare profundă a BPN este un element care poate permite Comisiei să considere măsura compatibilă cu Comunicarea privind activele depreciate. Prin urmare, transferul activelor la SVDS-uri poate fi evaluat împreună cu celelalte măsuri în favoarea BPN și ca parte a unei restructurări mai ample.
(249)
La punctul 25 din Comunicarea privind restructurarea se prevede că orice derogare de la o partajare corespunzătoare a sarcinilor ex ante, care ar fi putut fi acordată în mod excepțional în etapa de salvare din motive legate de stabilitate financiară, trebuie compensată printr-o contribuție mai mare într-o etapă ulterioară a restructurării, de exemplu sub forma unor clauze de recuperare (claw-back) și/sau printr-o restructurare mai amplă, inclusiv măsuri suplimentare de limitare a denaturării concurenței.
(250)
Comisia consideră că restructurarea BPN este suficient de amplă. Mai întâi se menționează faptul că banca este de dimensiuni mici. În urma restructurării BPN va dispărea ca bancă independentă. Activitatea bancară destinată operațiunilor cu amănuntul, care va fi preluată de BIC, are un bilanț cu 35 % mai mic față de cel al BPN înainte de naționalizare. Operațiunile și activitățile fără legătură cu sectorul operațiunilor bancare cu amănuntul au fost eliminate total.
(251)
Prin urmare, Comisia poate concluziona că partajarea sarcinii este corespunzătoare în perspectiva unei restructurări mai ample a BPN.
6.3.3 Măsuri de limitare a denaturării concurenței
(252)
În ceea ce privește măsurile de limitare a denaturării concurenței, Comunicarea privind restructurarea prevede că natura și forma acestui tip de măsuri vor depinde de cuantumul ajutorului și de condițiile și circumstanțele în care acesta a fost acordat, precum și de caracteristicile pieței(piețelor) pe care beneficiarul va activa.
(253)
Deși cuantumul ajutorului primit de BPN este semnificativ, se va ține cont de dimensiunile mici ale BPN. După cum se menționează la punctul 32 din Comunicarea privind restructurarea, Comisia va analiza efectele potențiale ale ajutorului pe piețele pe care banca beneficiară va activa după restructurare. În primul rând, se va examina dimensiunea și importanța relativă a băncii pe piață, după ce instituția devine viabilă.
(254)
În acest scop, Comisia menționează că BPN nu își va continua activitatea ca aceeași entitate economică dinainte de intervenția statului (56). Banca a fost supusă naționalizării și unei restructurări profunde. Drept urmare, pe piață va concura ca o bancă de dimensiuni mult mai mici.
(255)
BPN a fost a șaptea cea mai mare instituție bancară din Portugalia, din punct de vedere al dimensiunii bilanțului la sfârșitul anului fiscal 2008. De la naționalizare, dimensiunea bilanțului s-a redus, în special în urma fluxurilor de ieșire la depozite. La mijlocul anului 2011 se situa pe locul 12, cu o cotă de piață mai mică de 1 % atât la depozite, cât și la împrumuturi. Depozitele și împrumuturile abia dacă s-au înjumătățit în perioada 2008-2011.
(256)
În observațiile la Decizia din 24 octombrie 2011, Portugalia a declarat mai întâi că BPN deținea o cotă de piață de aproximativ [1-2]%, chiar și înainte de naționalizare. Apoi, după naționalizare, BPN a fost restructurată semnificativ și dimensiunile s-au redus în continuare. În al treilea rând, chiar și după fuziunea cu BIC, noua entitate va deține mai puțin de [ 1]% din cota de piață în Portugalia, deoarece în prezent BPN deține o cotă de piață de aproximativ [ 1]% atât pentru credite la clienți, cât și pentru depozite, iar cota deținută de BIC se situează la [ 1]% pentru împrumuturi și la [ 1]% pentru depozite.
(257)
Comisia mai menționează că vânzarea societății bancare prin procedură de licitație a oferit concurenților posibilitatea de a achiziționa marca BPN și activitatea acesteia, limitând astfel denaturarea concurenței.
(258)
De asemenea, Comisia aprobă politica de acordare a dividendelor, astfel cum e descrisă la considerentul (56) (xiii).
(259)
În plus, la punctul 44 din Comunicarea privind restructurarea se menționează și faptul că băncile nu ar trebui să invoce ajutorul de stat ca un avantaj competitiv atunci când își promovează produsele financiare. Comisia consideră drept un element pozitiv angajamentul Portugaliei ca BIC să nu menționeze folosirea ajutoarelor de stat în campaniile de promovare și în comunicarea cu investitorii.
(260)
În Decizia din 24 octombrie 2011, Comisia și-a exprimat îndoiala cu privire la faptul că măsurile prezentate ar fi suficiente, dacă se ține cont de cuantumul ajutorului și de faptul că BPN a beneficiat de o recapitalizare, de garanții și măsuri privind activele depreciate, care nu au fost remunerate în conformitate cu cerințele din comunicările relevante.
(261)
Comisia a menționat, în special, faptul că banca va activa pe piață cu o rată inițială a capitalului de bază de nivel 1 de [10-18]%, cu mult peste nivelurile minime de 9 % impuse pentru sfârșitul anului 2011 și de 10 % pentru sfârșitul anului 2012.
(262)
În plus, BIC a solicitat dreptul de a revinde în termen de […] luni creditele neperformante pentru cel puțin […] zile (până la […]% din valoarea nominală totală a portofoliului). A mai solicitat și menținerea unei linii de finanțare de la CGD sub două forme. În prima formă se menține linia de finanțare a programului de efecte de comerț de maximum [150-500] de milioane EUR cu o garanție de stat pentru trei ani și angajamentul CGD de a menține condițiile liniei de finanțare până la […]. În a doua formă, CGD acordă o nouă linie de finanțare de maximum [150-350] milioane EUR pentru a compensa o diminuare a depozitelor sub 1,8 miliarde EUR, cu o remunerarea de Euribor +[…] bps.
(263)
Aceste măsuri garantează că ajutoarele de stat nu sunt utilizate de entitatea combinată pentru a se extinde în detrimentul concurenților și că denaturările concurenței cauzate prin acordarea ajutorului sunt soluționate în mod corespunzător.
(264)
Dată fiind situația tensionată a pieței și condițiile aspre impuse de Portugalia în sectorul bancar datorită evenimentelor care au dus la semnarea MdI, Comisia consideră că aceste linii de finanțare vor influența mult proporția în care entitatea combinată va putea să concureze pe piață contra altor actori care nu au primit ajutoare de stat.
(265)
Prin urmare, ajutorul de stat poate fi considerat compatibil numai dacă se iau măsuri care să garanteze că ajutorul de stat nu este utilizat în detrimentul concurenților, dintre care unii nu au beneficiat de sprijin din resurse publice. Ar trebui să se mențină condițiile de concurență egală între băncile care au beneficiat de sprijin din resurse publice și cele care nu au primit ajutoare. Ajutoarele de stat nu ar trebui să slăbească stimulentele pentru concurenții care nu au beneficiat de ajutoare sau să creeze barierele la intrarea pe piață care să submineze activitatea transfrontalieră.
(266)
Trebuie să se garanteze că entitatea combinată nu beneficiază de un avantaj competitiv care decurge din schimbarea riscului de lichiditate către stat și din fuziunea de capital.
(267)
Mai întâi, Comisia consideră că, pentru a limita denaturările între concurenți, care rezultă din faptul că banca va avea un nivel de capital mai mare decât cerințele minime (vezi alineatul (261)), reducerea APR-ului în urma restituirii împrumuturilor la stat ar trebui să fie însoțită de o reducere de capital proporțională. Prin urmare, angajamentul Portugaliei în ceea ce privește nivelul maxim de capital al BPN este necesar pentru a garanta compatibilitatea ajutorului pentru restructurare cu piața internă.
(268)
În al doilea rând, Comisia consideră că durata liniei de credit de [150-500] milioane EUR în legătură cu programul de efecte de comerț al BPN ar trebui limitată la o perioadă de […] ani. Mai mult, remunerarea pentru a doua linie de finanțare ar trebui să fie mai apropiată de condițiile pieței și să fie stabilită la Euribor +[…] bps. În același timp, până la 31 decembrie 2016 Portugalia ar trebui să solicite aprobarea în avans din partea Comisiei pentru acordarea de linii de finanțare sau de garanții din partea CGD sau a statului, pentru a garanta că nu se vor evita acele limite. În acest sens, Comisia ia în considerare angajamentele Portugaliei cu privire la limitarea liniilor de finanțare; acestea sunt necesare pentru a asigura compatibilitatea pe piața internă a ajutorului pentru restructurare.
(269)
În al treilea rând, Comunicarea privind restructurarea impune o restricție privind achizițiile pentru a nu denatura concurența. La alineatele 39 și 40 din această comunicare se explică faptul că „ajutoarele de stat nu trebuie să fie folosite în detrimentul concurenților, care nu beneficiază de un sprijin similar din resurse publice“ și că „băncile nu ar trebui să utilizeze ajutoarele de stat pentru a achiziționa activități comerciale concurente“. Comisia agreează angajamentul Portugaliei, menționat la alineatul (236) de a impune o restricție privind achizițiile până la 31 decembrie 2016.
(270)
În ultimul rând, dreptul BIC de a restitui statului creditele neperformante ar trebui să se încheie la […], dar nu mai târziu de […] luni după data vânzării. Comisia consideră că BIC a avut posibilitatea de a evalua împrumuturile BPN de la deschiderea licitației și, mai ales, după semnarea acordului cadru la 9 decembrie 2011. În plus, portofoliul de împrumuturi a fost deja curățat de două ori: odată cu transferul împrumuturilor cel mai puțin performante la SVDS-uri în decembrie 2010 și ulterior de BIC, când cumpărătorul a solicitat să restituie statului împrumuturi suplimentare pentru a respecta cerința de rată minimă LTD de [110-150]%.
(271)
Comisia menționează că orice alte posibilități de restituire ar plasa BIC într-o poziție protejată de riscul înrăutățirii situației economice. Orice „neperformanță“ ulterioară ar fi susceptibilă să reflecte înrăutățirea situației economice și, astfel, ar afecta sectorul bancar în ansamblu. Dreptul acordat BIC de a restitui statului creditele neperformante denaturează concurența, întrucât nicio altă bancă nu va beneficia de această posibilitate. Prin urmare, oportunitatea de restituire ar trebui redusă până cel târziu la […]. În acest sens, Comisia salută angajamentul Portugaliei de a respecta termenul de […].
6.3.4 Concluzii
(272)
În condițiile în care toate angajamentele din secțiunea 5.2 sunt puse în aplicare corect, Planul de restructurare din ianuarie 2012 furnizează dovezi suficiente că viabilitatea pe termen lung a entității combinate a fost restabilită, că s-a atins un nivel suficient de partajare a sarcinii și că s-au luat măsuri adecvate de limitare a denaturărilor concurenței. Prin urmare, Comisia poate declara că Planul de restructurare din ianuarie 2012 este conform cu Comunicarea privind restructurarea.
6.3.5 Monitorizare
(273)
La punctul 46 din Comunicarea privind restructurarea se menționează că, pentru a verifica dacă planul de restructurare este pus în aplicare în mod corespunzător, este necesar ca statul membru să transmită cu regularitate rapoarte detaliate. În consecință, Portugalia ar trebui să transmită Comisiei astfel de rapoarte la fiecare șase luni, începând cu data prezentei decizii.
7. Concluzie
(274)
Comisia regretă faptul că Portugalia a acordat în mod ilegal ajutorul de stat menționat la secțiunea 6.1.2 „Cuantificarea ajutorului de stat“, încălcând dispozițiile articolului 108 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, ajutorul, împreună cu celelalte măsuri de sprijin analizate în prezenta decizie, pot fi considerate compatibile dacă se pun în aplicare angajamentele din secțiunea 5.2,
ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
Articolul 1
1. Măsurile următoare acordate de Portugalia constituie ajutoare de stat:
i.
împrumuturi acordate de CGD înainte de naționalizare;
ii.
împrumuturi și linii de finanțare prin lichidități acordate de CGD în favoarea BPN după naționalizare și înainte de vânzare, cu sau fără o garanție de stat explicită;
iii.
transferul activelor de la BPN la SVDS-uri la valoarea contabilă înainte și după vânzarea băncii;
iv.
injecția de capital efectuată de stat la 15 februarie 2012;
v.
linii de finanțare prin lichidități acordate de CGD și care au fost solicitate de BIC pentru entitatea combinată;
vi.
dreptul BIC de a transfera statului depozite evaluate peste […] bps sau de a solicita statului să remunereze diferența; și
vii.
transferul către stat al costurilor aferente riscurilor de litigiu.
2. Măsurile de sprijin menționate la alineatul (1) sunt compatibile cu piața internă din punct de vedere al angajamentelor stabilite în secțiunea 5.2.
Articolul 2
În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Portugalia informează Comisia cu privire la măsurile pe care le-a adoptat pentru a se conforma prezentei decizii. În plus, Portugalia prezintă rapoarte detaliate privind măsurile adoptate pentru a se conforma deciziei, după șase luni de la data prezentei decizii.
Articolul 3
Prezenta decizie se adresează Portugaliei.
Adoptată la Bruxelles, 27 martie 2012.