PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1105/2010 AL CONSILIULUI
din 29 noiembrie 2010
de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Populară Chineză și de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Coreea și din Taiwan
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatul (4),
având în vedere propunerea prezentată de către Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Măsurile provizorii
(1)
Comisia, prin Regulamentul (UE) nr. 478/2010 (2) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de fire de mare rezistență de poliester (denumite în continuare „FMR”) din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”). Nu s-au instituit măsuri provizorii în ceea ce privește importurile de FMR originare din Republica Coreea (denumită în continuare „Coreea”) și din Taiwan.
(2)
Procedura a fost inițiată în urma unei plângeri depuse la data de 27 iulie 2009 de către Comitetul Internațional pentru Mătase Artificială și Fibre Sintetice (CIRFS) (denumit în continuare „reclamantul”), în numele unor producători de FMR care reprezintă o proporție majoră, în acest caz peste 60 %, din producția totală de FMR a Uniunii.
(3)
Astfel cum se prezintă la considerentul 15 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada cuprinsă între 1 iulie 2008 și 30 iunie 2009 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între ianuarie 2005 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
1.2. Procedura ulterioară
(4)
Ulterior comunicării faptelor și considerentelor esențiale, pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii (denumită în continuare „comunicarea provizorie”), mai multe părți interesate și-au exprimat în scris opiniile cu privire la constatările provizorii. Părțile care au adresat o cerere în acest sens au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. Observațiile prezentate oral și în scris de părțile interesate au fost examinate și, după caz, constatările provizorii au fost modificate în consecință.
(5)
În ceea ce privește aspectele referitoare la interesul Uniunii, au fost efectuate vizite suplimentare de verificare la următoarele societăți:
Utilizatori din Uniune:
-
Continental AG;
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH;
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.;
-
Mehler Texnologies GmbH;
-
E. Oppermann GmbH;
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.;
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
O parte interesată a solicitat o audiere și intervenția consilierului-auditor. Această solicitare a fost depusă ulterior comunicării provizorii. Audierea în prezența consilierului-auditor a fost acceptată.
(7)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de FMR originare din China și perceperea cu titlu definitiv a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie (denumită în continuare „comunicarea finală”). Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări.
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
(8)
Produsul în cauză constă în FMR (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, originare din RPC, Coreea și Taiwan (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(9)
Ulterior comunicării provizorii, una dintre părți a susținut că analiza Comisiei nu a luat în considerare diferența între firele utilizate la fabricarea pneurilor, așa-numitele fire cu „modul ridicat și contracție scăzută” (denumite în continuare „HMLS”), și alte tipuri de fire, având în vedere că acest tip necesită încercări tehnice îndelungate și costisitoare pentru obținerea aprobărilor pentru specificațiile privind HLMS impuse de cumpărători. În plus, această parte a susținut că nu este clar ce factori au fost luați în considerare pentru stabilirea provizorie a existenței unui produs unic. O altă parte a argumentat că HMLS și alte tipuri de fire au structuri de cost diferite.
(10)
Ca răspuns la aceste intervenții, trebuie mai întâi observat că produsul în cauză este utilizat într-un număr de aplicații variate, precum ranforsarea pneurilor, confecții de mare suprafață, centuri de siguranță, airbaguri, frânghii, plase și unele aplicații industriale. Există, prin urmare, un număr mare de aplicații diferite și, în consecință, există numeroase tipuri și specificații diferite.
(11)
Concluzia potrivit căreia HMLS și alte tipuri de fire reprezintă un singur produs a avut la bază în principal caracteristicile fizice, tehnice și chimice de bază ale acestora. Astfel, după cum se arată la considerentul 19 din regulamentul provizoriu, ancheta a demonstrat că, deși firele HMLS prezintă unele caracteristici distincte față de alte tipuri de FMR (de exemplu, modulul, contracția, rezistența la tracțiune și oboseală), se consideră că diferitele tipuri de produs în cauză au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază. Prin urmare, s-a considerat că acestea alcătuiesc un singur produs.
(12)
În ceea ce privește afirmațiile referitoare la structura de cost, trebuie remarcat că aceasta nu constituie în sine un criteriu decisiv prin care se stabilește dacă HMLS constituie un produs diferit de alte tipuri de FMR. Diferențele în ceea ce privește costurile, prețurile și procesul de producție nu justifică per se concluzia că un anumit tip de produs, precum HMLS, trebuie să fie considerat a fi un produs diferit, atât timp cât acest tip are aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază ca celelalte tipuri de produse.
(13)
Prin urmare, nu s-a considerat justificată excluderea HMLS din sfera anchetei și, în consecință, argumentele în sprijinul excluderii au fost respinse.
(14)
În absența altor observații cu privire la produsul în cauză și produsul similar, se confirmă considerentele 16-20 din regulamentul provizoriu.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Valoarea normală
(15)
Un producător-exportator din Taiwan a prezentat probe potrivit cărora prețul materiilor prime principale, anume acid tereftalic purificat (PTA) și monoetilenglicol (MEG), pe care le-a achiziționat pentru a produce FMR a variat în cursul perioadei de anchetă. În speță, s-a constatat că prețurile de achiziție au scăzut foarte mult, în special în al patrulea trimestru al anului 2008. Astfel, producătorul-exportator a susținut că acest aspect ar trebui luat în considerare la stabilirea valorilor normale, pentru a se asigura o comparare corectă a prețurilor de export.
(16)
Constatările de la considerentul 18 sunt rezultatul unei analize foarte detaliate a datelor prezentate de exportator care au fost verificate în cursul vizitei de verificare. Prin urmare, s-a considerat că stabilirea valorilor normale pentru anumite perioade ale PA luându-se în considerare variația prețului materiilor prime se justifică în acest caz.
(17)
Nu au existat alte observații privind metoda descrisă la considerentele 86 și 87 din regulamentul provizoriu. Metoda utilizată pentru stabilirea valorii normale în cazul producătorilor-exportatori din Taiwan poate fi confirmată.
3.1.2. Prețul de export
(18)
Ancheta a arătat că producătorul taiwanez menționat la considerentul 15 a vândut cantități mai mari din produsul în cauză pe piața din Uniune în prima jumătate a PA, când prețurile materiilor prime erau mai scăzute. Această constatare trebuie analizată în raport cu conținutul considerentului 16.
(19)
În lipsa observațiilor cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul 88 din regulamentul provizoriu.
3.1.3. Comparația
(20)
Valoarea normală și prețul de export au fost stabilite conform metodei prezentate mai sus. Valoarea normală astfel stabilită pentru producătorul menționat și prețul de export al acestuia au fost comparate pentru perioade cât mai apropiate posibil, pentru a fi luate în considerare diferențele având influență asupra comparabilității prețurilor. Această metodă respectă articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
(21)
Nu s-au primit alte observații privind compararea valorii normale și a prețului de export al producătorilor-exportatori taiwanezi. Prin urmare, conținutul considerentului 89 al regulamentului provizoriu poate fi confirmat.
3.1.4. Marjele de dumping
(22)
Se reamintește că la considerentul 92 din regulamentul provizoriu s-a concluzionat marja națională de dumping pentru Taiwan este de minimis. Marja definitivă de dumping stabilită pentru producătorul taiwanez menționat la considerentul 15 se află în prezent sub pragul de minimis. Prin urmare, se confirmă că marja națională de dumping definitivă pentru Taiwan este de minimis.
3.2. RPC
3.2.1. Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”)
(23)
Se reamintește că 11 producători-exportatori din RPC și-au făcut cunoscute punctele de vedere. Aceste societăți reprezentau 100 % din totalul exporturilor produsului în cauză pe piața Uniunii în cursul perioadei de anchetă. Pentru a se stabili dumpingul în cazul RPC, a fost selectat un eșantion de trei producători-exportatori sau grupuri de întreprinderi asociate, pe baza celui mai mare volum de export. Cei trei producători-exportatori eșantionați au solicitat TEP, dar numai unul dintre aceștia a fost considerat eligibil.
(24)
După comunicarea constatărilor privind TEP, cei doi producători-exportatori cărora nu le-a fost acordat statutul TEP au prezentat observații care sunt rezumate mai jos.
(25)
Primul producător-exportator a prezentat observații privind o clauză restrictivă în cadrul activităților sale economice, problemele legate de contabilitate și plata anumitor active, precum drepturile de utilizare a terenurilor.
(26)
Acest exportator a recunoscut existența unei clauze restrictive în statutul său. Acesta a susținut, fără să prezinte dovezi, că respectiva clauză a încetat să producă efecte juridice asupra activității sale. În mod similar, în privința problemelor de contabilitate, societatea a recunoscut existența unor discrepanțe între evidențele contabile și declarațiile financiare auditate, însă a susținut că aceste discrepanțe erau minore și le-a explicat în cursul anchetei. Trebuie clarificat că problemele întâlnite în contabilitatea respectivei societăți care au condus la respingerea TEP nu erau minore, ci substanțiale, în special în legătură cu evidența anumitor active și discrepanțele constatate între anumite registre și documentele puse la dispoziție în cursul inspecției la fața locului.
(27)
Cel de al doilea producător-exportator a prezentat observații în special în privința constatărilor referitoare la aportul de capital, o clauză restrictivă privind activitățile economice și dobândirea drepturilor de utilizare a terenurilor.
(28)
Referitor la aportul de capital, exportatorul a reiterat argumentele prezentate în etapa provizorie, potrivit cărora aportul fusese realizat corect. Exportatorul a argumentat că know-how-ul tehnic reprezintă o categorie specială de cunoștințe, care nu necesită brevetare sau înregistrare și, prin urmare, aportul de capital, chiar dacă s-a realizat în natură, a fost corect. În ceea ce privește celelalte aspecte, exportatorul a repetat că clauza restrictivă nu produce efecte obligatorii pentru societate și că cerințele de investiții conexe achiziționării terenului nu reprezintă denaturări, ci sunt legate de politica autorităților privind amenajarea teritoriului.
(29)
Aceste argumente fuseseră însă deja prezentate și respinse în etapa provizorie. Chiar dacă cerințele de investiții sunt legate de politica autorităților de amenajare a teritoriului, acestea nu sunt considerate a fi compatibile cu TEP. Nu au fost prezentate probe noi care să conducă la modificarea concluziilor provizorii reflectate în evaluarea privind TEP din considerentele 50 și 51 din regulamentul provizoriu.
(30)
Prin urmare, constatările provizorii stabilite la considerentele 46-52 din regulamentul provizoriu se confirmă.
3.2.2. Examinarea individuală
(31)
Astfel cum s-a arătat la considerentul 28 din regulamentul provizoriu, doi producători-exportatori care nu au fost incluși în eșantion au solicitat, în temeiul articolului 17 alineatul (3) din regulamentul de bază, stabilirea unei marje individuale de dumping. Solicitările de examinare individuală au putut însă să fie analizate doar după impunerea măsurilor provizorii.
(32)
Aceste întreprinderi au răspuns la formularul de solicitare a statutului TEP în termenul stabilit. Comisia a căutat și a verificat informațiile prezentate în formularele de solicitare și toate celelalte informații considerate necesare la sediile societăților în cauză:
-
Oriental Industries Co., Ltd;
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Pe scurt și doar din motive de claritate, criteriile de acordare a statutului TEP sunt rezumate mai jos:
1.
deciziile asupra prețurilor și costurilor sunt adoptate ținând cont de condițiile pieței și fără intervenții semnificative din partea statului; costurile achizițiilor majore reflectă în mod considerabil valorile pieței;
2.
firmele au un set clar de evidențe contabile de bază care fac obiectului unui audit independent, în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „IAS”) și se aplică în toate scopurile;
3.
nu există denaturări importante determinate de vechiul sistem de economie planificată;
4.
legislația cu privire la faliment și proprietate garantează certitudinea juridică și stabilitatea;
5.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței.
(34)
Documentele constitutive ale ambelor societăți conțin o clauză restrictivă privind repartiția vânzărilor între piața de export și piața internă. În cazul unuia dintre exportatori au fost constatate mai multe inconsecvențe și deficiențe ale sistemului contabil, ceea ce a condus la concluzia că evidențele contabile ale acestuia erau neclare și nu au fost întocmite și auditate în conformitate cu standardele internaționale de contabilitate. În sfârșit, s-au observat anumite denaturări moștenite de la sistemul anterior al economiei planificate, în special în privința achiziționării de către societate a drepturilor de utilizare a terenurilor.
(35)
Pe această bază, s-a concluzionat că niciuna dintre cele două societăți nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile de la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și nu li s-a putut acorda TEP.
3.2.3. Tratamentul individual (TI)
(36)
În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot demonstra că îndeplinesc criteriile de la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază pentru acordarea TI.
(37)
Cei doi producători-exportatori care au solicitat examinare individuală nu au îndeplinit condițiile pentru acordarea TEP, dar au solicitat acordarea TI în cazul în care nu li se acordă TEP.
(38)
Pe scurt și numai în scopuri de consultare, criteriile TI sunt descrise în continuare:
1.
în cazul unor întreprinderi cu capital străin integral sau parțial sau în cazul întreprinderilor mixte, exportatorii sunt liberi să repatrieze capitalul și profitul;
2.
prețurile de export, cantitățile exportate și condițiile de vânzare se stabilesc în mod liber;
3.
majoritatea părților sociale aparțin unor persoane private. Reprezentanții statului care fac parte din consiliul de administrație sau care dețin funcții importante de conducere sunt în minoritate sau trebuie să se demonstreze că societatea este, cu toate acestea, suficient de independentă de intervenția statului;
4.
operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul pieței; și
5.
intervenția statului nu este de natură să permită eludarea luării de măsuri, în cazul în care exportatorii beneficiază de niveluri diferite ale taxelor.
(39)
Pe baza informațiilor disponibile s-a stabilit că cei doi producători-exportatori din RPC care nu au fost incluși în eșantion, care au solicitat examinare individuală, îndeplinesc toate criteriile pentru TI prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.
3.2.4. Țara analogă
(40)
Astfel cum se menționează în considerentele 57-62 din regulamentul provizoriu, s-a considerat că SUA nu reprezintă o țară analogă adecvată în scopul stabilirii valorii normale pentru RPC. În schimb, Taiwanul a fost selectat drept țară analogă adecvată pentru stabilirea valorii normale pentru RPC, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(41)
După impunerea măsurilor provizorii, unele părți au propus utilizarea Coreei ca țară analogă. Potrivit acestor părți, Coreea era preferabilă Taiwanului deoarece, între altele, producătorii-exportatori coreeni folosesc tehnologia recentă de producție într-o singură etapă, volumul de producție al acestora în legătură cu produsele finale este comparabil cu cel din RPC, piața internă coreeană este extinsă și comparabilă cu cea a RPC și nu s-au constatat practici de dumping cu privire la nicio societate din Coreea.
(42)
Au fost examinate următoarele criterii de selectare a țării analoge: comparabilitatea între volumul de producție pentru produsele finale în țara cu economie planificată și în potențiala țară analogă, reprezentativitatea vânzărilor (tranzacțiilor) interne către clienți independenți comparativ cu exporturile produsului în cauză originare din țara cu economie planificată, nivelul concurenței de pe piața internă a țării analoge, comparabilitatea accesului la materii prime și energie, disponibilitatea exportatorilor din potențiala țara analogă de a coopera în cadrul anchetei.
(43)
După impunerea măsurilor provizorii a avut loc o nouă analiză pe baza tuturor informațiilor disponibile, în vederea analizării criteriilor relevante. Această analiză a arătat că există într-adevăr similitudini între Coreea și Taiwan în privința anumitor criterii. Cu toate acestea, s-a constatat că, în ansamblu, Taiwanul este cea mai adecvată țară analogă.
(44)
Analiza a arătat că Taiwanul și Coreea prezintă un grad înalt de comparabilitate cu producătorii din RPC în ceea ce privește volumul produselor finite fabricate, iar o mare parte din volumul produselor vândute pe piața internă a ambelor țări este comparabilă cu exporturile provenite din RPC. Acest criteriu a arătat o comparabilitate a volumului ușor mai ridicată în cazul Coreei, volumul de producție al acesteia fiind mai ridicat decât cel al Taiwanului.
(45)
Totuși, importanța acestui criteriu nu trebuie să fie supraestimată în detrimentul altor criterii, precum reprezentativitatea vânzărilor interne comparativ cu exporturile, accesul la materii prime și nivelul concurenței în țara analogă.
(46)
S-a constatat că, în comparație cu exporturile din RPC, atât Coreea, cât și Taiwanul aveau importante vânzări interne reprezentative, a căror valoare normală nu era calculată. Cu toate acestea, s-a constatat că tranzacțiile efectuate de către exportatorii taiwanezi erau, în general, mai reprezentative decât cele ale exportatorilor coreeni. În cazul în care Coreea ar fi fost selectată ca țară analogă, s-ar fi impus calcularea valorii normale pentru un volum mai ridicat și mai multe tipuri ale produsului în cauză.
(47)
În ceea ce privește nivelul concurenței, o parte a susținut că unul dintre producătorii-exportatori taiwanezi deținea o poziție dominantă pe piața sa internă, ceea ce ar fi trebuit să excludă Taiwanul din rolul de țară analogă.
(48)
Un număr ridicat de producători poate reprezenta un indicator al concurenței dintr-o anumită țară. Totuși, pe lângă aceasta, trebuie să se analizeze dacă între producătorii din țara analogă există o concurență de natură să permită obținerea unui profit rezonabil, dar nu excesiv.
(49)
S-a constatat că în Coreea există patru producători interni, iar importurile de FMR completează oferta internă. În Taiwan există doi producători, iar piața internă este aprovizionată, de asemenea, din surse externe. Ancheta a arătat însă că, în pofida costurilor mai scăzute din Coreea, nivelul prețurilor de pe piața internă a acestei țări nu este mai redus decât în Taiwan. Profiturile realizate pe piața coreeană sunt în medie de 18 %, în timp ce producătorii coreeni de FMR obțin profituri de peste 20 % din cifra de afaceri pentru produsul în cauză. Aceste cifre sunt mult mai ridicate decât în Taiwan, unde se situează între 5 % și 9 %.
(50)
Prin urmare, se consideră că nivelul concurenței din Taiwan este ridicat, iar profiturile nu sunt excesive.
(51)
În ceea ce privește accesul la materii prime, Coreea este de departe unul dintre cei mai mari producători și exportatori de PTA din lume, după Thailanda. Acest avantaj competitiv al producătorilor coreeni poate explica, într-o anumită măsură, de ce prețul mediu al materiei prime din Coreea este mai redus decât în Taiwan și RPC. Ancheta a arătat că majoritatea societăților coreene verificate se aprovizionau cu materii prime de la întreprinderi asociate sau le puteau produce prin mijloace proprii. În schimb, niciuna dintre societățile investigate din Taiwan nu își producea materia primă, acestea aprovizionându-se în principal de la părți asociate și independente, la fel ca în cazul RPC.
(52)
Informațiile disponibile și faptul că producătorii-exportatori taiwanezi au relații cu producători asociați de FMR în RPC sugerează faptul că grupurile utilizează aceleași surse de aprovizionare cu materii prime, realizând astfel economii importante și obținând prețuri mai avantajoase. Așadar, s-a considerat că accesul la materia primă în RPC are loc în condiții foarte similare celor din Taiwan.
(53)
Prin urmare, se consideră că alegerea Taiwanului nu este nerezonabilă, ci mai adecvată în acest caz. Taiwanul este astfel confirmat ca țară analogă.
3.2.5. Valoarea normală
3.2.5.1. Producătorul-exportator inclus în eșantion căruia i s-a acordat TEP
(54)
În lipsa oricăror alte observații privind valorile normale stabilite pentru societatea căreia i-a fost acordat TEP, se confirmă considerentele 64 și 65 din regulamentul provizoriu.
3.2.5.2. Producătorii-exportatori cărora nu li s-a acordat TEP
(55)
Astfel cum se menționează la considerentul 15, un exportator din Taiwan a demonstrat că prețul său de achiziționare a materiei prime principale utilizate pentru producția de FMR a variat în cursul perioadei de anchetă, acesta susținând că acest aspect trebuie luat în considerare la stabilirea valorii normale. Această declarație a fost considerată ca fiind fondată, iar valorile normale stabilite pentru Taiwan, țara analogă în acest caz, au fost revizuite în consecință.
3.2.6. Prețul de export
(56)
Astfel cum s-a explicat la considerentul 68 din regulamentul provizoriu, toate vânzările produsului în cauză realizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion pe piața Uniunii au fost direct către clienți independenți din Uniune. În consecință, prețul de export s-a stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite. Vânzările la export ale societăților examinate individual au fost efectuate, de asemenea, în mod direct către clienți independenți și, prin urmare, metoda descrisă la considerentul 68 din regulamentul provizoriu a fost utilizată, de asemenea, pentru aceste întreprinderi în vederea stabilirii prețului lor la export.
(57)
În lipsa observațiilor cu privire la prețul de export, se confirmă considerentul 68 din regulamentul provizoriu.
3.2.7. Comparația
(58)
Valorile normale revizuite stabilite pentru țara analogă au fost comparate cu prețul de export al producătorilor-exportatori din RPC care au cooperat în cadrul anchetei. Astfel cum s-a arătat la considerentul 63 de mai jos, aceasta a condus la reducerea marjelor definitive de dumping ale producătorilor-exportatori din RPC incluși în eșantion.
(59)
Se subliniază că ajustarea la impozitarea indirectă menționată la considerentul 69 din regulamentul provizoriu reprezintă diferența dintre taxa pe valoarea adăugată (TVA) care trebuie plătită la vânzările pe piața internă și cea care trebuie plătită în operațiunile de vânzări la export, ținându-se seama de rata de rambursare a TVA-ului la vânzările la export. Producătorii-exportatori care au cooperat au contestat metoda de calcul a ajustării și au susținut că regimul TVA aplicabil operațiunilor specifice de prelucrare și vânzări trebuie să fie luate în considerare atunci când se evaluează suma TVA-ului nerambursat.
(60)
În ceea ce privește această afirmație, se menționează că ajustarea s-a bazat pe dispozițiile articolului 2 alineatul (10) litera (b) din regulamentul de bază, care prevăd o ajustare la valoarea normală a taxelor de import și a impozitelor indirecte - categorie care include TVA-ul. În consecință, afirmația a fost respinsă.
(61)
În lipsa altor observații privind comparația, care ar aduce modificări constatărilor provizorii, se confirmă considerentul 69 din regulamentul provizoriu.
3.2.8. Marjele de dumping
(62)
Valorile normale medii revizuite stabilite pentru Taiwan, țara analogă, și comparația cu prețul de export al producătorilor-exportatori chinezi au condus la adoptarea unor marje definitive de dumping mai reduse.
(63)
Aceste marje de dumping definitive pentru producătorii-exportatori chinezi sunt:
-
5,1 % pentru Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd;
-
0 % pentru Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd;
-
5,5 % pentru Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd;
-
5,3 % pentru societățile care au cooperat, dar nu au fost reținute în eșantion.
(64)
Marjele definitive de dumping ale societăților care au solicitat examinare individuală sunt următoarele:
-
9,8 % pentru Oriental Industries (Suzhou) Ltd;
-
0 % pentru Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Republica Coreea
3.3.1. Valoarea normală
(65)
În absența oricăror alte observații privind valoarea normală, explicată în considerentele 75-76 din regulamentul provizoriu, se confirmă aceste constatări.
3.3.2. Prețul de export
(66)
În lipsa oricăror observații cu privire la prețul de export, se confirmă considerentele 77 și 78 din regulamentul provizoriu.
3.3.3. Comparația
(67)
În lipsa oricăror alte observații privind comparația, care ar aduce modificări concluziilor provizorii, se confirmă considerentele 79-81 din regulamentul provizoriu.
3.3.4. Marjele de dumping
(68)
În lipsa altor observații privind marjele de dumping, care ar aduce modificări constatărilor provizorii referitoare la Coreea, se confirmă considerentele 82-85 din regulamentul provizoriu.
4. PREJUDICIUL
4.1. Producția din Uniune
(69)
În lipsa oricăror observații cu privire la producția din Uniune, se confirmă considerentele 94-96 din regulamentul provizoriu.
4.2. Definiția industriei din Uniune
(70)
În lipsa observațiilor cu privire la definiția industriei din Uniune, se confirmă considerentul 97 din regulamentul provizoriu.
4.3. Consumul la nivelul Uniunii
(71)
Astfel cum s-a specificat, consumul la nivelul Uniunii a fost stabilit pe baza importurilor totale, derivate din datele Eurostat, a vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, inclusiv o estimare pe baza datelor din plângere referitoare la vânzările producătorilor care nu s-au manifestat în timpul procedurii.
Tabelul 1
Consum la nivelul Uniunii
2005
2006
2007
2008
PA
Tone
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indice 2005 = 100
100
106
120
109
93
Sursa: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.
(72)
În ansamblu, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 7 % în perioada luată în considerare. Acesta a crescut cu 20 % între 2005 și 2007, după care a scăzut cu 27 % între 2007 și PA. Scăderea consumului în 2008 și PA s-a produs din cauza unei cereri scăzute, mai ales în cea de a doua jumătate a anului 2008, ca urmare a crizei economice.
(73)
În lipsa oricăror observații cu privire la consumul din Uniune, se confirmă considerentele 98-100 din regulamentul provizoriu.
4.4. Importuri în Uniunea Europeană originare din RPC, Republica Coreea și Taiwan
4.4.1. Evaluarea cumulativă a efectelor importurilor în cauză
(74)
Se reamintește că importurile din Coreea și Taiwan nu au fost cumulate cu importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping, deoarece atât importurile din Taiwan, cât și cele din Coreea nu s-au efectuat la prețuri de dumping în cursul PA, astfel cum se arată la considerentele 102 și 103 din regulamentul provizoriu.
(75)
Se observă că, pentru a se stabili dacă importurile din țările în cauză trebuie să fie evaluate cumulativ în cadrul anchetei curente, importurile din fiecare țară au fost examinate în mod separat, din perspectiva condițiilor prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. Deoarece marja de dumping în legătură cu importurile din Coreea și Taiwan se situa sub nivelul de minimis, s-a concluzionat că importurile din Coreea și Taiwan nu trebuie să fie cumulate cu importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. În urma acestei concluzii, importurile în cauză au fost analizate separat în considerentele 147-152 din regulamentul provizoriu, în conformitate cu articolul 3 alineatul (7) din regulamentul de bază.
4.4.2. Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
(76)
Se reamintește că s-a constatat provizoriu că un producător-exportator din RPC nu își vindea produsele la prețuri de dumping pe piața Uniunii. În consecință, exporturile acestuia au fost excluse din analiza referitoare la evoluția pe piața Uniunii a importurilor din RPC care fac obiectul unui dumping. În urma examinărilor individuale efectuate după impunerea măsurilor provizorii, s-a constatat că exporturile unui alt producător-exportator din RPC nu făceau obiectul unui dumping, astfel cum s-a menționat la considerentul 64. Prin urmare, aceste exporturi au fost, de asemenea, excluse din analiza referitoare la evoluția pe piața Uniunii importurilor originare din RPC care fac obiectul unui dumping și impactul asupra industriei din Uniune. În consecință, datele privind importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au fost revizuite.
Tabelul 2
Importuri din RPC care fac obiectul unui dumping
2005
2006
2007
2008
PA
Importuri (tone)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indice
100
274
718
898
883
Cotă de piață
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Preț mediu (EUR/tonă)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indice
100
61
55
57
55
Sursa: Eurostat, datele din plângere și răspunsurile la chestionar.
(77)
În urma revizuirii datelor privind importurile din RPC care fac obiectul unui dumping, s-a constatat că volumul acestora a crescut foarte mult, de peste opt ori în perioada analizată, în timp ce prețul mediu al importurilor a scăzut brusc, cu 45 %.
4.4.3. Subcotarea prețului
(78)
În lipsa oricăror observații privind subcotarea prețurilor, se confirmă metodologia de stabilire a subcotării prețurilor descrisă la considerentele 110 și 111 din regulamentul provizoriu. Totuși, în urma examinărilor individuale acordate după impunerea măsurilor provizorii, astfel cum se menționează la considerentul 31, comparația prețurilor tipurilor de produse similare a fost repetată. Această reevaluare a confirmat faptul că importurile originare din RPC care au făcut obiectul dumpingului au subcotat prețurile industriei din Uniune cu până la 24,1 % în cursul PA.
4.5. Situația economică a industriei din Uniune
(79)
Se reamintește că, deoarece s-a constatat că importurile din Coreea, Taiwan și de la întreprinderi din China nu fac obiectul unui dumping, acestea nu trebuie să fie cumulate cu importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, acestea au fost excluse din analiza referitoare la impactul asupra industriei din Uniune a importurilor care fac obiectul unui dumping și au fost evaluate separat.
(80)
Astfel cum se menționează la considerentul 113 din regulamentul provizoriu, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei UE a cuprins și o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației acestei industrii din 2005 până la sfârșitul perioadei de anchetă.
(81)
Se reamintește că evaluarea prejudiciului era clară în etapa provizorie, majoritatea indicatorilor de prejudiciu arătând o tendință descrescătoare în cursul perioadei luate în considerare: volumul producției (- 36 %), volumul vânzărilor (- 29 %), prețul de vânzare (- 9 %) și cota de piață (- 23 %). În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, precum rentabilitatea (- 16,3 puncte procentuale) și fluxul de numerar (- 141 %), s-au deteriorat, de asemenea, dramatic, în timp ce investițiile au scăzut semnificativ (- 89 %).
(82)
În lipsa oricăror observații cu privire la producție, capacitatea de producție și utilizarea capacității, volumul de vânzări și cota de piață, prețuri, stocuri, ocuparea forței de muncă, salarii, productivitate și indicatorii de performanță financiară ai industriei din UE, concluziile provizorii prezentate la considerentele 114-126 din regulamentul provizoriu se confirmă.
(83)
În absența oricăror altor observații referitoare la situația economică a industriei din Uniune, se confirmă prin prezenta concluzia de la considerentele 127-130 din regulamentul provizoriu, potrivit căreia industria Uniunii a suferit un prejudiciu important.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Observație preliminară
(84)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originare din RPC au cauzat un prejudiciu industriei din Uniune în asemenea măsură încât să poată fi considerat importante. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
5.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(85)
Importurile care fac obiectul unui dumping din RPC au crescut foarte mult în perioada luată în considerare. În urma revizuirii datelor privind importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC, astfel cum se descrie în considerentul 76, volumul importurilor care fac obiectul unui dumping originare din RPC a crescut de peste opt ori între 2005 și PA, conducând la o creștere a cotei de piață cu aproximativ 16 puncte procentuale. În timpul aceleiași perioade, consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 7 %.
(86)
În decursul perioadei luate în considerare, industria din Uniune a suferit o scădere semnificativă de 29 % a volumului său de vânzări și, în consecință, a pierdut aproape 12 puncte procentuale din cota de piață, de la 51,1 % la 39,2 %. În perioada dintre 2008 și PA, cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu două puncte procentuale, în timp ce cea a importurilor care au făcut obiectul unui dumping a crescut, în pofida scăderii cererii pe piața Uniunii.
(87)
În ceea ce privește prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, după revizuirea datelor descrise la considerentul 76, acestea au scăzut cu 45 % în decursul perioadei luate în considerare și au subcotat semnificativ prețurile practicate de industria din Uniune pe piața Uniunii. În consecință, industria din Uniune nu a putut să introducă o creștere a prețurilor practicate pentru a compensa creșterea prețurilor materiilor prime. Ca rezultat, profitabilitatea vânzărilor industriei din Uniune pe piața Uniunii a scăzut, astfel cum s-a explicat anterior în considerentul 81 din regulamentul provizoriu, de la un profit de 3 % în 2005 la o pierdere de 13,3 % în PA.
(88)
Ancheta a mai arătat că volumele sporite de importuri la preț scăzut din RPC care au făcut obiectul unui dumping au avut un impact negativ asupra pieței în general prin deprecierea prețurilor. Presiunea continuă exercitată asupra pieței Uniunii nu a permis industriei din Uniune să își adapteze prețurile de vânzare la costurile crescute ale materiilor prime, în special în 2008, când prețurile acestora din urmă au atins un nivel maxim. Aceasta explică pierderea cotei de piață și scăderea profitabilității industriei din Uniune.
(89)
Având în vedere cele de mai sus și în absența oricăror observații privind impactul importurilor care au făcut obiectul unui dumping, se poate confirma că volumul mare de importuri la prețuri scăzute, care au făcut obiectului unui dumping originare din RPC a avut un impact negativ considerabil asupra situației economice a industriei din UE.
5.3. Efectul altor factori
5.3.1. Importuri care nu au făcut obiectul unui dumping
(90)
În ceea ce privește efectul importurilor din RPC care nu fac obiectul unui dumping, se reamintește că s-a constatat că doi producători-exportatori din RPC nu exportau FMR la prețuri de dumping pe piața Uniunii. Deși nu se poate exclude faptul că aceste importuri ar fi putut contribui într-o anumită măsură la prejudiciul adus industriei din Uniune, se consideră că, având în vedere volumul și în special prețurile, care au fost, în medie, mai ridicate decât prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, impactul acestor importuri care nu fac obiectul unui dumping nu este de așa natură încât să elimine legătura de cauzalitate stabilită între importurile din RPC care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
5.3.2. Alți factori
(91)
Se reamintește că s-au examinat și alți factori în cadrul analizei legăturii de cauzalitate, respectiv evoluția cererii pe piața Uniunii, evoluția prețurilor la materia primă, producția captivă a industriei Uniunii, performanța la export a industriei din Uniune, importurile din alte țări, inclusiv importurile din Coreea și Taiwan, și performanța altor producători din Uniune.
(92)
O parte a susținut că analiza de cauzalitate nu a demonstrat că prejudiciul provocat de alți factori decât importurile care au făcut obiectul unui dumping nu era cauzat importurilor chinezești. Acesta a argumentat în special faptul că unii factori precum evoluția cererii și creșterea prețului la materii prime au contribuit la prejudiciul suferit de industria Uniunii și nu au fost luați în considerare în cadrul analizei de cauzalitate.
(93)
În ceea ce privește evoluția cererii, se reamintește că, în contextul scăderii consumului, importurile din RPC au reușit totuși să își mărească cota de piață. În ceea ce privește creșterea prețurilor la materia primă, se recunoaște că prețul materiei prime a crescut în prima jumătate a PA, astfel cum s-a arătat la considerentul 139 din regulamentul provizoriu. Acest preț a scăzut însă în a doua jumătate a PA. Aceste fluctuații ale prețurilor materiei prime afectează toți operatorii economici. În plus, în absența presiunii asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping originare din RPC, ar fi fost de așteptat ca industria din Uniune să aibă capacitatea de a-și adapta prețurile de vânzare în funcție de evoluția prețurilor materiei prime. Prin urmare, considerentele 138-140 din regulamentul provizoriu sunt confirmate, iar această afirmație este respinsă.
(94)
În lipsa oricăror observații privind producția captivă sau performanța la export a industriei din Uniune, se confirmă considerentele 141-143 din regulamentul provizoriu.
(95)
Unele părți au mai susținut că, având în vedere importurile la prețuri reduse din Coreea și Taiwan, producătorii din Uniune nu ar fi reușit să crească prețurile pentru a reflecta modificarea costurilor materiei prime.
(96)
În această privință, se observă în primul rând că, pe întreaga perioadă luată în considerare, prețurile importurilor din Coreea și Taiwan au rămas mai ridicate decât prețurile medii ale importurilor din RPC. În al doilea rând, volumul importurilor a scăzut substanțial între 2007 și sfârșitul PA. Pin urmare, se consideră că volumul și prețurile acestor importuri nu ar fi putut constitui principala cauză a prejudiciului material adus industriei din Uniune, ceea ce înseamnă că nu pot elimina legătura de cauzalitate dintre prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile la prețuri de dumping din RPC. În consecință, acest argument a fost respins.
(97)
În absența oricăror alte observații referitoare la importurile din țări terțe, inclusiv Coreea și Taiwan, se confirmă considerentele 144-152 din regulamentul provizoriu.
(98)
În lipsa oricăror observații cu privire la alți producători din Uniune, se confirmă considerentele 153-154 din regulamentul provizoriu.
(99)
Ulterior comunicării provizorii, una dintre părți a afirmat că profitabilitatea redusă a industriei din Uniune ar trebui să fie atribuită proporției ridicate a utilizării așa-numitului proces de producție în două etape de către industria din Uniune, dar și presupuselor întârzieri ale industriei Uniunii în punerea în aplicare a procesului modern de producție într-o singură etapă.
(100)
Ar trebui remarcat faptul că produsele fabricate și vândute de către producătorii-exportatori din RPC și din Uniune sunt similare în majoritatea caracteristicilor. Industria din Uniune utilizează așa-numitul proces de producție în două etape deoarece acesta permite fabricarea unor produse specifice, care sunt vândute de obicei la un preț mai ridicat. Astfel cum s-a arătat la considerentele 85-89, importurile din RPC de FMR la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, au afectat întreaga piață a Uniunii, în principal prin exercitarea unei presiuni în sensul scăderii prețurilor.
(101)
Prin urmare, se consideră că existența a două procese de producție diferite nu poate să fi avut per se un impact important asupra marjelor de profit, în special având în vedere presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din RPC care fac obiectul unui dumping. În plus, nu au fost furnizate elemente de probă în sprijinul afirmației potrivit căreia industria din Uniune a suferit prejudicii materiale ca urmare a utilizării în mai mică măsură a tehnologiilor recente. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă.
(102)
Având în vedere cele de mai sus și în lipsa oricăror alte observații, se concluzionează că importurile din RPC care fac obiectul unui dumping au adus prejudicii importante industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază, iar considerentele 155-158 din regulamentul provizoriu sunt confirmate.
6. INTERESUL UNIUNII
6.1. Observație preliminară
(103)
Analiza interesului Uniunii a fost adaptată pentru a lua în considerare revizuirile marjelor de dumping în urma observațiilor asupra comunicării provizoriii și examinările individuale realizate după impunerea măsurilor provizorii. În consecință, având în vedere gradul ridicat de cooperare, majoritatea importurilor din RPC vor face obiectul unei taxe de aproximativ 5 %, astfel cum se menționează în considerentul 63.
6.2. Industria din Uniune
(104)
Se reamintește că industria din Uniune este formată din patru producători, cu sediul în diferite state membre, având peste 1 300 de angajați direcți în activități legate de FMR. Toți indicatorii de prejudiciu, în special cei referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, prezentau o tendință descrescătoare în perioada analizată. Ocuparea forței de muncă a scăzut, de asemenea, în mod semnificativ, cu 23 %, ceea ce corespunde unei scăderi de aproximativ 400 de echivalente de normă întreagă în perioada analizată.
(105)
În urma impunerii măsurilor provizorii, reprezentanții industriei din Uniune au declarat că fabricile care fuseseră inactive ca urmare a importurilor care au făcut obiectul unui dumping au fost redeschise recent. Aceasta arată că măsurile provizorii au avut deja urmări pozitive pentru industria din Uniune.
(106)
Este de așteptat ca impunerea unor taxe antidumping definitive asupra importurilor originare din RPC să aibă urmări pozitive asupra situației economice a industriei din Uniune și să îi permită să recâștige cel puțin o parte din cota sa de piață pierdută.
(107)
În lipsa oricăror alte observații privind interesul industriei din Uniune, se confirmă considerentele 160-163 din regulamentul provizoriu.
6.3. Importatorii
(108)
Unele părți au susținut că analiza impactului măsurilor asupra importatorilor nu a avut în vedere dificultatea înlocuirii rapide a furnizorilor de FMR. În această privință, se recunoaște că înlocuirea surselor de aprovizionare poate necesita o anumită perioadă de timp, în funcție de aplicația finală. Vor exista totuși și alte surse, inclusiv importuri din Coreea și Taiwan, precum și importuri provenind de la cei doi producători-exportatori chinezi menționați la considerentele 63 și 64, care nu vor face obiectul taxelor antidumping. Prin urmare, această afirmație a fost respinsă, iar concluzia provizorie potrivit căreia măsurile nu vor avea urmări negative semnificative asupra importatorilor este confirmată.
(109)
În absența oricăror alte observații, se confirmă considerentele 164 și 165 din regulamentul provizoriu.
6.4. Utilizatorii
(110)
Utilizatorii de FMR s-au arătat puternic interesați de acest caz. Din cei 68 de utilizatori contactați, 33 au cooperat în cadrul anchetei. Aceasta a arătat că 24 din cei 33 de utilizatori care au cooperat au achiziționat FMR în RPC. Din aceste importuri, 12 % proveneau de la societăți cu privire la care s-a constatat că nu practicau prețuri de dumping.
(111)
În etapa provizorie, analiza privind impactul măsurilor asupra utilizatorilor a avut loc prin gruparea acestora în patru sectoare industriale separate (pneuri, automobile, frânghii și aplicații industriale). Anterior impunerii măsurilor provizorii au fost verificați patru utilizatori (doi din sectorul pneurilor, unul din sectorul auto și unul din sectorul aplicațiilor industriale). După impunerea măsurilor provizorii, ancheta a urmărit să constate gradul în care acestea urmau să afecteze fiecare dintre sectoare. În acest scop, au fost efectuate vizite suplimentare de verificare la sediile celor șapte utilizatori menționați la considerentul 5. Din totalul de 11 utilizatori verificați, cinci erau întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). Datele verificate au fost utilizate pentru revizuirea impactului estimat al măsurilor asupra marjelor de profit ale utilizatorilor, având în vedere nivelul revizuit al taxelor și faptul că un alt producător-exportator chinez a fost identificat ca nepracticând dumpingul.
(112)
În ceea ce privește utilizatorii prezenți în sectorul pneurilor, s-au primit în total patru răspunsuri la chestionare din partea producătorilor de pneuri. Doi dintre aceștia au fost verificați anterior impunerii măsurilor provizorii, iar unul ulterior acestui moment. Conform datelor disponibile pentru acest sector, raportul dintre cota FMR și costurile lor de producție este relativ redus, în medie sub 1 %. S-a constatat că doar unul dintre utilizatorii care au cooperat importa produsul vizat din RPC. Totuși, toate aceste importuri proveneau de la o societate din RPC în privința căreia nu au fost constatate practici de dumping. Prin urmare, pe baza datelor disponibile, se concluzionează că sectorul pneurilor nu va fi afectat de măsurile propuse.
(113)
În ceea ce privește utilizatorii din sectorul auto (care produc în special centuri de siguranță și airbaguri), reprezentând 5 % din importurile totale de FMR din RPC în cursul PA, s-au primit în total șase răspunsuri la chestionare. Au fost verificate două societăți, una anterior și una ulterior impunerii măsurilor provizorii. După vizitele de verificare, cota de FMR de origine chineză în sectorul auto a fost revizuită la 15 %. Vizitele de verificare au mai arătat că, în general, activitatea în care se utiliza FMR reprezenta peste 30 % din cifra de afaceri totală a societăților care au cooperat, spre deosebire de nivelul de 4 % stabilit în etapa provizorie. Profitul mediu realizat în acest sector pentru produsele care utilizau FMR a fost confirmat la aproximativ 3 %. Având în vedere cele de mai sus, se concluzionează că, dacă sunt impuse măsurile, sectorul auto nu riscă să fie afectat în mod semnificativ în ansamblul său, deoarece își va menține profitabilitatea și, în plus, RPC nu constituie principala sursă de aprovizionare.
(114)
În ceea ce privește utilizatorii din sectorul frânghiilor, s-au primit în total trei răspunsuri la chestionare, iar o societate a fost verificată după impunerea măsurilor provizorii. Toate societățile care au cooperat în acest sector sunt IMM-uri și reprezintă mai puțin de 1 % din totalul importurilor din RPC în cursul PA. Se confirmă că procentul din domeniul de activitate în care se folosește FMR reprezintă aproximativ 18 % din totalul întreprinderii. Marja medie de profit obținută prin utilizarea FMR în acest sector a fost stabilită provizoriu la aproximativ 8 %. Cu toate acestea, în urma vizitelor de verificare și a corectării ulterioare a datelor transmise în răspunsurile la chestionare, marja de profit obținută în acest sector a fost revizuită la - 0,4 %. Ancheta a arătat că majoritatea importurilor (71 %) în decursul PA au fost din RPC, în timp ce 22 % au fost originare din Coreea. Având în vedere nivelul revizuit al taxei, impactul asupra societăților din acest sector, în cazul în care continuau să se aprovizioneze cu FMR din RPC, ar trebui să fie limitat. Pe lângă aceasta, există un număr de surse de aprovizionare alternative.
(115)
În sfârșit, în ceea ce privește utilizatorii din sectorul aplicațiilor industriale, s-au primit în total 20 de răspunsuri la chestionare, din partea unor utilizatori reprezentând 21 % din totalul importurilor originare din RPC. Au fost verificate cinci societăți, una anterior și una ulterior impunerii măsurilor provizorii. Pe baza informațiilor disponibile pentru acest sector după vizitele de verificare, procentul activității în care se folosește FMR a fost revizuit la 54 % din totalul activității din sector. Ancheta a arătat că acești utilizatori achiziționau FMR în principal din RPC (42 %) și din Coreea (24 %), în timp ce 29 % proveneau de la furnizori din Uniune și din țările terțe. Datele colectate în cursul vizitelor de verificare, care au avut loc după impunerea măsurilor provizorii, au condus la o ajustare a marjei medii de profit obținute în acest sector, care a fost stabilită la 17 %. Cu toate acestea, datele colectate arată că marja medie a profitului identificată pentru întregul sector nu este reprezentativă pentru situația IMM-urilor, care aveau în medie o marjă de profit negativă de - 1,9 % în cursul PA. În cel mai rău caz, de exemplu atunci când aceste IMM-uri trebuie să cumpere de la producători-exportatori chinezi cu privire la care s-au impus anumite măsuri și nu își schimbă sursa de aprovizionare, profitabilitatea lor va scădea de la - 1,9 % la - 3,3 % după impunerea măsurilor definitive. Această scădere se va datora faptului că se aprovizionează cu FMR din RPC într-o proporție mai mare comparativ cu societățile mari, care vor rămâne foarte profitabile. Totuși, este de așteptat ca aceste IMM-uri să își transfere cel puțin o parte din achiziții către furnizorii care nu intră sub incidența măsurilor.
(116)
Unii utilizatori au susținut că impactul negativ al măsurilor antidumping asupra profitabilității lor a fost subestimat în analiza provizorie privind interesul Uniunii. Aceștia au mai afirmat că ar avea dificultăți în transferarea creșterii costurilor către clienți și au pus sub semnul întrebării posibilitatea de a găsi surse alternative de aprovizionare. De asemenea, unele părți și-au exprimat îndoiala cu privire la capacitatea producătorilor din Uniune de a furniza produsele cerute. În sfârșit, a fost semnalat efectul negativ al măsurilor asupra industriei din aval și, implicit, asupra ocupării forței de muncă din Uniune.
(117)
În ceea ce privește afirmația referitoare la profitabilitate, analiza bazată pe datele revizuite după vizitele de verificare ulterioare impunerii măsurilor provizorii au confirmat că o parte a sectorului frânghiilor și o parte a sectorului aplicațiilor industriale vor avea de suferit ca urmare a măsurilor, dacă utilizatorii care cumpără de la producătorii-exportatori chinezi supuși măsurilor continuă aceste achiziții și nu își schimbă sursa de aprovizionare. Totuși, acest impact va fi probabil limitat, având în vedere nivelul redus al taxei și existența unor surse de aprovizionare alternative.
(118)
În ceea ce privește afirmația potrivit căreia utilizatorii nu vor putea să transfere creșterea costurilor către clienți, ancheta a confirmat că, în unele sectoare, creșterea prețurilor se poate dovedi dificilă. Cu toate acestea, se reamintește că, având în vedere gradul ridicat de cooperare al producătorilor-exportatori chinezi, majoritatea importurilor din RPC urmau a fi supuse unei taxe de aproximativ 5 %, astfel cum se precizează în considerentului 103. Prin urmare, este de așteptat ca utilizatorii să poată transfera cel puțin o parte a creșterii costurilor către proprii clienți și, în orice caz, chiar și în lipsa unei creșteri a prețurilor, impactul asupra profitabilității lor este estimat ca fiind destul de redus.
(119)
În ceea ce privește afirmația potrivit căreia industria din Uniune nu va avea capacitatea să furnizeze produsele cerute în cazul impunerii de măsuri antidumping, ancheta a arătat că anumite nereguli aveau ocazional loc în livrările producătorilor din Uniune către anumiți utilizatori. Cu toate acestea, din anchetă nu a reieșit niciun element care să demonstreze caracterul continuu al acestor perturbări. Referitor la dificultatea înlocuirii surselor de aprovizionare, vizitele de verificare au confirmat că, înainte ca un nou FMR să fie utilizat în producția pe scară largă, acesta trebuie să facă obiectul mai multor încercări prin care se verifică atât compatibilitatea noii materii prime cu utilajul, cât și standardele obligatorii de calitate ale produselor finite. Durata acestui proces de încercare variază în funcție de aplicația produsului finit. Astfel, se recunoaște că înlocuirea furnizorilor poate constitui un proces îndelungat și costisitor pentru anumiți utilizatori, chiar dacă depinde, într-o anumită măsură, de produsele fabricate. Vizitele de verificare au arătat totuși că unele societăți au încercat să adopte o strategie de extindere a gamei de furnizori proprii, prin care să evite dependența de o singură sursă.
(120)
De asemenea, unele părți au semnalat situația IMM-urilor, susținând că acestea au dificultăți în a se aproviziona cu materii prime deoarece nu pot obține cantitățile minime cerute de către producători. În această privință, se observă că dificultățile privind cantitățile minime par a fi caracteristice acestei activități, indiferent dacă sunt sau nu impuse măsuri. Așadar, se consideră că impunerea unor taxe nu va afecta per se practicile de afaceri deja stabilite între operatorii economici. Prin urmare, aceste afirmații nu au fost considerate justificate.
(121)
În sfârșit, unele părți interesate au susținut că industria din Uniune nu ar reprezenta o sursă constantă, ca urmare a gamei sale incomplete de produse, a calității mai scăzute și a prețurilor ridicate ale produselor. În această privință, se observă că, chiar și în situația în care producătorii din Uniune nu ar avea capacitatea de a furniza toate produsele cerute, există surse alternative de aprovizionare care ar trebui să permită completarea gamelor de produse. În plus, nivelul relativ redus al taxelor nu trebuie să împiedice utilizatorii să își completeze gama de produse continuând să recurgă și la importuri din RPC. Pe lângă aceasta, recenta redeschidere a fabricilor, menționată mai sus, ar trebui să contribuie la rezolvarea acestei probleme, în măsura în care ar permite alocarea unei capacități mai ridicate pentru fabricarea unei game mai largi de produse. Prin urmare, cererea a fost respinsă.
(122)
Referitor la afirmația privind efectul măsurilor asupra industriei din aval și, în consecință, asupra ocupării forței de muncă din Uniune, se consideră că, având în vedere cele de mai sus, impactul ar trebui să fie neglijabil.
6.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(123)
Pe baza elementelor menționate anterior, s-a concluzionat că nu există motive întemeiate împotriva instituirii de taxe antidumping definitive pentru importurile de FMR originare din RPC.
7. MĂSURI ANTIDUMPING DEFINITIVE
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(124)
În absența oricăror observații fundamentate, care ar putea modifica concluziile privind nivelul de eliminare a prejudiciului, se confirmă considerentele 179-183 din regulamentul provizoriu.
7.2. Măsuri definitive
(125)
Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri antidumping definitive pentru importurile de FMR originare din RPC, la nivelul marjei celei mai scăzute (de dumping sau de prejudiciu), în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. În consecință, ratele taxei trebuie să fie instituite la nivelul marjelor de dumping constatate.
(126)
Deoarece marjele de dumping stabilite pentru Coreea și Taiwan se află sub nivelul de minimis, nu se impun taxe antidumping definitive pentru importurile originare din Coreea și Taiwan.
(127)
Taxele antidumping propuse sunt următoarele:
Societatea
Marja de eliminare a prejudiciului
Marja de dumping
Nivelul taxei antidumping
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
N/A
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Societățile care au cooperat și care nu au fost incluse în eșantion
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
N/A
0
0 %
Oriental Industies (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Toate celelalte societăți din RPC
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din Republica Populară Chineză fabricate de societățile respective și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate a cărei denumire și a cărei adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(129)
Orice cerere de aplicare a nivelului individual al taxei antidumping pentru o societate (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau în urma înființării de noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (3) și să conțină toate informațiile relevante, și anume orice modificare a activităților societății referitoare atât la producție, cât și la vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma schimbării denumirii sau a modificării respective a entităților de producție și de vânzare. După caz, regulamentul va fi modificat în consecință printr-o actualizare a listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxelor.
(130)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat recomandarea instituirii de măsuri antidumping definitive. Părților li s-a acordat, de asemenea, o perioadă în care să poată formula observații în urma acestei comunicări. Observațiile transmise de părți au fost atent examinate și, după caz, constatările au fost modificate în consecință.
(131)
În vederea asigurării tratamentului egal între orice noi exportatori și societățile cooperante neincluse în eșantion, enumerate în anexa la prezentul regulament, ar trebui să se prevadă ca media ponderată a taxei instituite asupra acestora din urmă să se aplice oricăror noi exportatori, care ar fi altfel îndreptățiți la o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (4) din regulamentul de bază, întrucât articolul 11 alineatul (4) nu se aplică în cazul în care s-a folosit eșantionarea.
7.3. Perceperea definitivă a taxelor provizorii
(132)
Având în vedere amploarea marjelor de dumping constatate, precum și nivelul prejudiciului adus industriei din Uniune, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor constituite cu titlu de taxă antidumping provizorie, instituită prin regulamentul provizoriu, în limita taxelor definitive instituite. În cazul în care taxele definitive sunt mai mici decât taxele provizorii, sumele colectate provizoriu care depășesc nivelul taxelor definitive antidumping vor fi returnate. Dacă taxele definitive sunt mai mari decât taxele provizorii, nu se percep definitiv decât sumele depuse cu titlu de taxe provizorii.
8. ÎNCHEIEREA PROCEDURII
(133)
Având în vedere constatările privind importurile originare din Coreea și Taiwan, procedura cu privire la aceste două țări este închisă,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se impune o taxă definitivă antidumping asupra importurilor de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente sub 67 decitex, originare din Republica Populară Chineză, încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00.
(2) Rata taxei antidumping definitive aplicabile prețului net, franco la frontiera Uniunii, înainte de aplicarea taxei, al produsului prezentat în alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilită după cum urmează:
Societatea
Nivelul taxei (%)
Codul adițional TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Societăți enumerate în anexă
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industies (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Toate celelalte societăți
9,8
A999
(3) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Procedura antidumping privind importurile anumitor tipuri de fire de mare rezistență din poliester originare din Republica Coreea și Taiwan este închisă.
Articolul 3
Sumele depuse cu titlul de taxă antidumping provizorie, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 478/2010 privind importurile de fire de mare rezistență din poliester (altele decât ața de cusut), necondiționate pentru vânzarea cu amănuntul, inclusiv monofilamente având sub 67 decitex, încadrate în prezent la codul NC 5402 20 00 și originare din Republica Populară Chineză, se colectează cu titlu definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1. Sumele depuse care depășesc nivelul taxei antidumping definitive se returnează.
Articolul 4
În cazul în care orice nou producător-exportator din Republica Populară Chineză oferă Comisiei suficiente probe care să dovedească faptul că:
-
nu a exportat în Uniune produsele descrise la articolul 1 alineatul (1) pe parcursul perioadei de anchetă (de la 1 iulie 2008 până la 30 iunie 2009);
-
nu este afiliat niciunui exportator sau producător din Republica Populară Chineză care face obiectul măsurilor antidumping instituite prin prezentul regulament;
-
a exportat efectiv în Uniune produsul în cauză după perioada de anchetă care stă la baza măsurilor sau și-a asumat obligația contractuală și irevocabilă de exportare a unei cantități importante în Uniune,
Consiliul, hotărând cu majoritate simplă, la propunerea Comisiei, prezentată după consultarea Comitetului consultativ, poate modifica articolul 1 alineatul (2) prin adăugarea noului producător-exportator în lista societăților cooperante neincluse în eșantion și supuse astfel mediei ponderate a taxei de 5,3 %.
Articolul 5
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 29 noiembrie 2010.