PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1216/2011 AL COMISIEI
din 24 noiembrie 2011
de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010 al Comisiei de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (regulamentul-cadru) (1), în special articolul 11,
întrucât:
(1)
Regulamentul (UE) nr. 691/2010 al Comisiei de stabilire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2096/2005 de stabilire a unor cerințe comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană (2) prevede indicatori principali de performanță (KPI) și obiective obligatorii în domeniile principale de performanță - siguranță, protecția mediului, capacitate și rentabilitate.
(2)
Indicatorii principali de performanță în domeniul siguranței pentru stabilirea obiectivelor la nivel național sau la nivel de blocuri funcționale de spațiu aerian (FAB) prevăzuți în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 691/2010 sunt: eficacitatea managementului siguranței, măsurată printr-o metodologie bazată pe analiza maturității cadrului de siguranță ATM, aplicarea clasificării după gravitate a instrumentului de analiză a riscurilor pentru a asigura o raportare armonizată a evaluării gravității în cazurile de nerespectare a distanței minime de separare, de incursiuni pe pistă și de evenimente tehnice specifice managementului traficului aerian (ATM), precum și raportarea unui regim de cultură justă.
(3)
În temeiul anexei I la Regulamentul (UE) nr. 691/2010, acești KPI în domeniul siguranței trebuie dezvoltați mai departe de către Comisie împreună cu statele membre, Agenția Europeană de Siguranță a Aviației (AESA) și Organizația Europeană pentru Siguranța Navigației Aeriene (Eurocontrol) și trebuie adoptați de Comisie înainte de prima perioadă de referință.
(4)
În acest scop, Comisia a înființat un grup de lucru format din reprezentanți ai AESA, ai Eurocontrol și ai Comisiei (denumit și „E3-Task Force”). Acest grup de lucru a elaborat un raport tehnic intitulat „Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme” (Criterii de măsurare pentru indicatorii principali de performanță în domeniul siguranței pentru sistemul de performanță). Raportul a fost îmbogățit cu ajutorul observațiilor primite de la statele membre și de la părțile interesate și reprezintă conceptul tehnic pe care se fondează prezentul regulament, precum și mijloacele acceptabile de conformitate (AMC) și documentele orientative (GM) asociate acestuia.
(5)
Pentru dezvoltarea KPI în domeniul siguranței trebuie să se ia în considerare progresele înregistrate în privința altor inițiative, precum planul de siguranță al AESA și instrumentul de analiză a riscurilor și analiza maturității cadrului de siguranță ale Eurocontrol.
(6)
Experiența dobândită în urma implementării treptate a sistemului de performanță arată că trebuie mărit termenul acordat Comisiei pentru evaluarea obiectivelor de performanță revizuite, pentru a se ține seama de volumul de muncă generat de evaluarea amănunțită a planurilor de performanță, dar și în scopul de a-i permite acesteia să poarte dialogul de rigoare cu autoritățile naționale de supervizare și de a justifica în mod adecvat rezultatele acestei evaluări.
(7)
Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 691/2010 trebuie modificat în consecință.
(8)
Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru cerul unic,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Regulamentul (UE) nr. 691/2010 se modifică după cum urmează:
1.
Articolul 14 se modifică după cum urmează:
(a)
la alineatul (1), cuvintele „două luni” se înlocuiesc cu „patru luni”;
(b)
la alineatul (2), cuvintele „două luni” se înlocuiesc cu „patru luni”;
(c)
la alineatul (3), cuvintele „două luni” se înlocuiesc cu „patru luni”.
2.
În anexa I secțiunea 2, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
„1. INDICATORII PRINCIPALI DE PERFORMANȚĂ ÎN DOMENIUL SIGURANȚEI
(a)
Primul KPI la nivel național/FAB în materie de siguranță pentru prima perioadă de referință este eficacitatea managementului siguranței, măsurată printr-o metodologie bazată pe analiza maturității cadrului de siguranță ATM.
În ceea ce privește statele membre și autoritățile lor naționale de supervizare, precum și furnizorii de servicii de navigație aeriană certificați pentru furnizarea de servicii de trafic aerian sau servicii de comunicații, de navigație și de supraveghere, acest KPI se măsoară prin nivelul de realizare a următoarelor obiective de management:
-
politica și obiectivele în domeniul siguranței;
-
managementul riscurilor de siguranță;
-
asigurarea siguranței;
-
promovarea siguranței;
-
cultura siguranței.
(b)
Cel de-al doilea KPI la nivel național/FAB pentru prima perioadă de referință este aplicarea clasificării după gravitate de mai jos pe baza metodologiei instrumentului de analiză a riscurilor la raportarea a cel puțin trei categorii de incidente: nerespectarea distanței minime de separare, incursiunile pe pistă și incidentele specifice ATM la toate centrele de control al traficului aerian și la toate aeroporturile. Statele membre pot hotărî să nu aplice metoda în cazul aeroporturilor unde se înregistrează sub 50 000 de mișcări de transport aerian comercial pe an.
La raportarea incidentelor menționate mai sus, statele membre și furnizorii de servicii de navigație aeriană utilizează următoarele grade de gravitate:
-
incident grav
-
incident major
-
incident semnificativ
-
fără efecte asupra siguranței
-
nedeterminat; de exemplu atunci când nu sunt disponibile suficiente informații sau când probele neconcludente sau contradictorii împiedică o astfel de determinare.
Fiecare incident face obiectul raportării cu privire la aplicarea metodei.
(c)
Cel de-al treilea KPI la nivel național/FAB pentru prima perioadă de referință este raportarea de către statele membre și furnizorii lor de servicii de navigație aeriană, cu ajutorul unui chestionar elaborat în conformitate cu litera (e), prin care se măsoară nivelul de existență și nivelul corespunzător de inexistență a unui regim de cultură justă.
(d)
În cursul primei perioade de referință nu vor exista obiective de performanță la nivelul UE în domeniul siguranței. Statele membre pot stabili însă obiective corespunzătoare acestor KPI în domeniul siguranței.
(e)
Pentru a facilita aplicarea și măsurarea KPI în domeniul siguranței, AESA - în consultare cu organismul de evaluare a performanței - adoptă înainte de începerea primei perioade de referință mijloacele acceptabile de conformitate și documentele orientative în conformitate cu procedura adoptată în temeiul articolului 52 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.
(f)
Eurocontrol furnizează, în timp util, informațiile necesare pentru elaborarea documentelor menționate la litera (e), printre care se numără cel puțin descrierea metodologiei instrumentului de analiză a riscurilor și dezvoltarea ulterioară a acesteia, precum și detaliile referitoare la metodologia utilizată pentru analiza maturității cadrului de siguranță și factorii săi de ponderare.
(g)
Înainte de data de 1 februarie a fiecărui an, autoritățile naționale de supervizare comunică AESA măsurătoarea anuală a KPI menționate la literele (a) și (c) (chestionarele referitoare la eficacitatea managementului siguranței și la regimul de cultură justă) efectuată, pentru anul anterior, de către autoritățile naționale de supervizare și furnizorii de servicii de navigație aeriană. Aceste măsurători anuale se utilizează ca informații de referință pentru funcțiile de monitorizare descrise la literele (h) și (i). Dacă apar modificări ale măsurătorii anuale a KPI, autoritățile naționale de supervizare comunică aceste modificări înainte de termenul la care trebuie prezentat următorul raport anual.
(h)
Autoritățile naționale de supervizare monitorizează aplicarea și măsurarea KPI în domeniul siguranței de către furnizorii de servicii de navigație aeriană, în conformitate cu procedurile pentru supravegherea siguranței stabilite în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1034/2011 al Comisiei (3).
(i)
În contextul inspecțiilor de standardizare, AESA monitorizează aplicarea și măsurarea KPI în domeniul siguranței de către autoritățile naționale de supervizare, în conformitate cu metodele de lucru menționate la articolul 24 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. AESA informează organismul de evaluare a performanței cu privire la rezultatele acestor inspecții.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 24 noiembrie 2011.