NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 446/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. srpna 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (dále jen „žadatelé“). Obě společnosti podléhají německému právu a mají výrobní závody v Německu, Francii a Itálii. Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu dovozců, kteří byli určeni na základě podnětu, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení u dovozců počítalo s výběrem vzorku. Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k tomuto nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije.
(6)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, dovozcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, dvou dovozců, 21 uživatelů v Unii, dvou vyvážejících výrobců v Indii, dvou vyvážejících výrobců v Indonésii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení, a tří vyvážejících výrobců v Malajsii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Cognis GmbH, Německo
-
Cognis France S.A.S., Francie
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Německo
b)
Dovozci v Unii:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené království
c)
Uživatelé v Unii:
-
Henkel AG & Co., Německo
-
PCC Rokita SA, Polsko
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švýcarsko
-
Unilever, Nizozemsko
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Itálie
d)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia
-
VVF Limited, Bombaj
e)
Vyvážející výrobci v Indonésii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Batam, Singapur, Dessau
-
P.T. Musim Mas a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Medan, Singapur, Hamburk
f)
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a společnost, která je s ní ve spojení, Petaling Jaya, Hamburk
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Období šetření
(9)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Výrobek, který je předmětem šetření, je polotovarem, který se vyrábí z přírodních (oleochemických) nebo syntetických (petrochemických) zdrojů, jako jsou přírodní tuky a oleje, ropa, zemní plyn, kapalný zemní plyn a uhlí. Používá se především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů (tzv. povrchově aktivních látek). Povrchově aktivní látky se používají k výrobě detergentů, prostředků péče o domácnost, čisticích prostředků a výrobků pro osobní hygienu.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že výrobek, který je do Unie vyvážen z Indie, Indonésie a Malajsie, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v těchto zemích a rovněž výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a rovněž stejné užití. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(13)
V průběhu šetření určité strany uvedly, že jeden ze žadatelů vyrábí v jednom ze svých výrobních závodů výrobek, který zahrnuje rozvětvené isomery, na něž se definice výrobku nevztahuje, a tato výroba by se proto neměla pokládat za výrobu obdobného výrobku. Prozatímně bylo stanoveno, že toto tvrzení je opodstatněné, a údaje týkající se tohoto výrobce nebyly proto v analýze újmy použity. Je třeba zmínit, že z téhož důvodu byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny další dvě společnosti, z nichž jedna spolupracovala při šetření.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(15)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(16)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(17)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
3.1.2 Vývozní cena
(19)
Oba vyvážející výrobci v Indii vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly těmito nezávislými odběrateli skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(21)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(22)
Oba vyvážející výrobci tvrdili, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho ze žadatelů v Unii, jelikož se tento prodej uskutečnil ve značném množství a za smluvní ceny. Neexistuje však žádný právní důvod, proč by se při výpočtu dumpingu nemělo k tomuto vývozu dotčeného výrobku přihlížet. Tvrzení obou vyvážejících výrobců byla proto odmítnuta.
(23)
Oba vyvážející výrobci požádali o úpravu s ohledem na měnový přepočet a tvrdili, že od listopadu 2009 dochází k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu. Tvrzení se týkalo prodeje, který se uskutečnil v EUR v období od ledna 2010, a požadovalo se, aby se za účelem přepočtu hodnoty tohoto prodeje na INR nahradil směnný kurz platný v měsíci, v němž se uskutečnil prodej, směnným kurzem, který platil o dva měsíce dříve. V čl. 2 odst. 10 písm. j) je za určitých podmínek skutečně povolena úprava s ohledem na měnový přepočet. Podotýká se však, že k zhodnocení INR došlo teprve v druhé polovině období šetření. Dále se uvádí, že obě indické společnosti během tohoto období často zvyšovaly své ceny pro své hlavní odběratele v Unii, a to poměrně podobně, a že se v druhé polovině období šetření rovněž trvale zvyšovaly ceny, které žadatele účtovali v Unii. Neexistují proto jednoznačné důkazy, že se zhodnocení INR neprojevilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážejícími výrobci jejich odběratelům v EU nebo že toto zhodnocení mělo ve výpočtech dumpingu nepatřičný penalizující účinek. Tvrzení obou společností byla proto odmítnuta.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indické vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(25)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indických vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(26)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
3.2 Indonésie
3.2.1 Běžná hodnota
(27)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(28)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(29)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(31)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(32)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(33)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2.2 Vývozní cena
(34)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru a v Unii.
(35)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(36)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito obchodníky ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.2.3 Srovnání
(37)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(38)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(39)
Jedna společnost požádala o úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že výrobek, který je předmětem šetření, vyváží do EU v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě. Společnost však neposkytla žádné vyčíslení takovéto úpravy. Pouhé srovnání vývozních cen pevných a kapalných forem výrobku, který je předmětem šetření, nemůže představovat základ pro přiznání úpravy o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Účetní systém společnosti mimoto neumožňuje náležité oddělení rozdílů v nákladech mezi výrobkem v pevné a kapalné formě. Neexistoval proto spolehlivý způsob výpočtu možné úpravy a tvrzení bylo nutno odmítnout.
(40)
Žadatelé uvedli, že v Indonésii jsou náklady na energie narušeny kvůli velmi levným a dotovaným cenám energií. Nepředložili však žádné doložené informace, jak toto narušení nákladů na energie použité při výrobě na domácí trh a na vývoz ovlivňuje výpočty dumpingu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indonéské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(42)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indonéských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indonésii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indonésii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(43)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
7,6 %
3.3 Malajsie
3.3.1 Běžná hodnota
(44)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečněný vyvážejícími výrobci byl reprezentativní. U zbývajícího spolupracujícího vyvážejícího výrobce nebyl v období šetření zjištěn žádný nezávislý prodej na domácím trhu.
(45)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(46)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(47)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(48)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(49)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(50)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(51)
U vyvážejícího výrobce, který v období šetření neměl žádný domácí prodej, byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro ostatní dva prošetřované vyvážející výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na malajsijském trhu.
3.3.2 Vývozní cena
(52)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(53)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(54)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.3.3 Srovnání
(55)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(56)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěry.
(57)
Jeden malajsijský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce. Na tomto základě společnost tvrdila, že by v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení došlo při stanovení ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. V této souvislosti bylo zjištěno, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Mimoto je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví obchodníka prokazovalo, že hradí běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Zdálo se proto, že společnost ve spojení ve skutečnosti plní obvyklé funkce dovozce. Na tomto základě bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(58)
Žadatelé předložili s ohledem na Malajsii stejné tvrzení týkající se nákladů na energie, které bylo ve 40. bodě odůvodnění uvedeno v případě Indonésie. Toto tvrzení bylo ze stejných důvodů odmítnuto.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(59)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující malajsijské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(60)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících malajsijských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Malajsii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Malajsii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(61)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(62)
V průběhu období šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii dva známí výrobci a někteří další velmi malí výrobci. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze. Na tomto základě byla celková výroba v Unii v průběhu období šetření odhadnuta v rozmezí od 400 000 do 500 000 tun. Výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Některé zúčastněné strany uvedly, že by se jeden ze žadatelů neměl považovat za součást výrobního odvětví Unie, jelikož tato společnost během období šetření dovážela dotčený výrobek. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tato společnost v období šetření dovezla z dotčených zemí, byl poměrně malý, a nebyl tudíž významný v porovnání s její výrobou obdobného výrobku. Tento dovoz byl mimoto většinou pouze dočasný. Lze proto potvrdit, že hlavní činností této společnosti je výroba a prodej výrobku, který je předmětem šetření, v EU a jejím hlavním zájmem je zájem výrobce v Unii. Předběžně bylo proto rozhodnuto, že toto tvrzení není opodstatněné.
4.2 Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba byla stanovena na základě celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, použití pro vlastní potřebu a celkového dovozu (odvozeného z údajů Eurostatu). Jelikož údaje Eurostatu zahrnují rovněž některé jiné výrobky než dotčený výrobek, byla provedena náležitá úprava. V zájmu zachování důvěrnosti údajů jsou informace poskytnuty v podobě indexu (2007 = 100).
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnětu a odpovědích na dotazník.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii mírně zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 spotřeba nejprve vzrostla o 2,2 %, načež v období od roku 2008 do roku 2009 následoval pokles o 4,8 %. Od roku 2009 do konce období šetření se spotřeba opět zvýšila o 4,6 %.
(66)
K snižování spotřeby v období od roku 2008, během něhož výrobci dotčeného výroku zaznamenali pokles poptávky po jejich výrobcích, přispěl hospodářský pokles. Na počátku období šetření se začala situace na trhu mírně zlepšovat, což vedlo k zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s prvním pololetím roku 2009.
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí
4.3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií uvedených čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný a že b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(68)
Dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z každé z dotčených zemí nebyla nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. 2 % vývozních cen, a objem dovozu z každé dotčené země je vyšší než prahová hodnota ve výši 1 % podílu na trhu, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(69)
Při šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovým dovozem a obdobným výrobkem jsou podobné. Bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu ze všech dotčených zemí se v posuzovaném období snížily a sledovaly stejnou tendenci. Výrobek, který je předmětem šetření, dovážený z dotčených zemí byl ve všech ohledech obdobný, je zaměnitelný a na trh v Unii je uváděn prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, soutěží proto navzájem a s výrobkem, který je předmětem šetření, vyráběným v Unii.
(70)
Na tomto základě se vyvozuje prozatímní závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení a že by v souladu s tím měly být pro účely analýzy újmy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
Dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Meziroční změna v %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Meziroční změna v %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Průměrná cena v EUR/t
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(71)
Objem dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období značně vzrostl o 57 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl na úroveň z roku 2008.
(72)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období značně kolísaly a celkově zaznamenaly 6 % pokles. Během celého posuzovaného období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a výrobním odvětví Unie, což vedlo k zvýšení podílu dotčených zemí na trhu.
(73)
Podíl dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 54 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi roky 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 2 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
4.3.2.1 Cenové podbízení
(74)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle druhu výrobku, účtované výrobním odvětvím Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie a upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu z dotčených zemí při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro obchody na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledky srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Unie v období šetření, prokázaly značná rozpětí cenového podbízení (až 16 %). Tato rozpětí cenového podbízení naznačují tlak, který dovoz z dotčených zemí vyvíjel na ceny na trhu Unie.
(75)
Rozpětí cenového podbízení jsou pro jednotlivé dotčené země následující:
Země
Rozpětí cenového podbízení
Indie
od - 0,5 do 16 %
Indonésie
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajsie
od - 10,4 do 15,1 %
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (3)
4.4.1 Předběžné poznámky
(76)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního zařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Výroba výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacita výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 se výroba v Unii značně snížila o 23 %, poté se mezi rokem 2009 a koncem období šetření mírně zvýšila, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 17 %. Je třeba uvést, že ačkoliv se spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 snížila přibližně o 5 %, výroba výrobního odvětví Unie klesla mnohem více, o 15 %, a výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo využít opětovného zvýšení spotřeby v Unii, k němuž došlo v období šetření.
(78)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 2 %. Po nárůstu přibližně o 9 % v roce 2008 se kapacita v následujících letech zmenšovala, což mělo za následek celkové 2 % snížení v posuzovaném období.
(79)
V souladu se snižujícími se objemy výroby se v posuzovaném období o 15 % snížilo i využití dostupné kapacity. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 během celkové hospodářské krize, v období šetření se využití kapacity mírně zlepšilo.
4.4.3 Prodej a podíl na trhu
(80)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce souvisí s objemy a hodnotou prodeje prvnímu odběrateli na trhu Unie, který není ve spojení.
Objem prodeje nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Meziroční změna v %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota prodeje nezávislým odběratelům v EU (v EUR)
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Meziroční změna v %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(81)
Objemy prodeje a podíl na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 18 % respektive 12 %. Na počátku posuzovaného období, od roku 2007 do roku 2008, se navzdory vyšší spotřebě v Unii objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 15 % a výrobní odvětví Unie přišlo o 12 % svého podílu na trhu. V roce 2009 se spotřeba v Unii snížila, což vedlo k dalšímu úbytku objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 6,5 %. V období šetření se v souladu s rostoucí spotřebou v Unii prodej výrobního odvětví Unie mírně zvýšil. Podíl na trhu však byl od roku 2008 do konce období šetření stálý.
4.4.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Meziroční změna v %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 významně vzrostly, a to o 20 %. Je nutno uvést, že vyvážející výrobci v tomto období rovněž zvýšili své ceny, ačkoliv mnohem méně než výrobní odvětví Unie.
(83)
V roce 2009 muselo výrobní odvětví Unie své ceny snížit, aby reagovalo na tlak ze strany rostoucího dovozu z dotčených zemí. V roce 2008 vzrostl dovoz z těchto zemí o 57 % a jeho ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobnímu odvětví Unie se však nepodařilo snížit ceny na stejnou úroveň jako vyvážejícím výrobcům.
(84)
V průběhu období šetření udržovalo výrobní odvětví Unie úroveň cen z roku 2009, což vedlo k celkovému zvýšení cen v posuzovaném období o 7 %.
4.4.5 Stav zásob
(85)
V průběhu posuzovaného období zásoby výrobního odvětví Unie klesly o 33 %. Zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření se stav zásob značně snížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Meziroční změna v %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v poměru k výrobě
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Celkový počet zaměstnanců podílejících se na výrobě dotčeného výrobku (s výrobci, kteří se nevyjádřili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Průměrné mzdy na zaměstnance (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Eurostat.
(86)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se v souladu s tím během posuzovaného období o 13 % snížil i počet zaměstnanců. V posuzovaném období se mírně zvýšily mzdové náklady na zaměstnance, a to o 6 %. To se pokládalo za přirozený růst, který byl nižší než míra inflace v posuzovaném období.
4.4.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Ziskovost prodeje EU nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OŠ
% čisté ztráty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peněžní tok výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peněžní tok v % prodeje EU nezávislým odběratelům
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investice výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Meziroční změna v %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnost investic výrobního odvětví Unie
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(87)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk (v tomto případě ztráta) z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla od počátku dotčeného období v roce 2007 záporná a v průběhu posuzovaného období ztráty značně vzrostly. Po snížení ztrát v roce 2008 se tyto v roce 2009, v době celkové hospodářské krize, znovu významně zvýšily. Hospodářské oživení, k němuž došlo v období šetření, výrobnímu odvětví Unie umožnilo snížit ztráty s ohledem na obrat, výrobní odvětví však bylo dosud daleko od návratu ke kladným úrovním zisku.
(88)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odráží do velké míry trend ziskovosti. Peněžní tok byl v roce 2007 záporný a v posuzovaném období vykázal značné snížení. Stejné poznámky lze uvést ohledně návratnosti investic, která vykazovala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v posuzovaném období.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat omezená, jelikož se peněžní tok v průběhu posuzovaného období významně zhoršil. V důsledku toho poklesly během posuzovaného období investice o 35 %.
4.4.8 Růst
(90)
Spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá. Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však v tomto období snížil o 18 % respektive 12 %.
4.4.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(91)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.5 Závěr ohledně újmy
(92)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 13 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 14 %), v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny i ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla narušena, zejména v období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinky dumpingového dovozu
(95)
Při šetření bylo zjištěno, že spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá, zatímco objem dumpingového dovozu z dotčených zemí významně vzrostl, tj. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z dotčených zemí vyvíjel tlak na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2008, kdy tento dovoz vzrostl o 58 %. V tomto roce byly ceny dotčených zemí (odvozené z údajů Eurostatu) mnohem nižší, než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu přibližně o 12 %, zatímco dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu o 54 %.
(97)
S cílem reagovat na tento tlak snížilo výrobní odvětví Unie v roce 2009 své ceny. Ačkoliv se objem dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a poklesem na trhu EU snížil (- 6,7 %), dovozní cena se snížila více než cena výrobního odvětví Unie a to výrobnímu odvětví Unie zabránilo v tom, aby znovu získalo podíl na trhu, o který přišlo.
(98)
V průběhu období šetření muselo výrobní odvětví Unie dále snižovat své ceny, přičemž ceny dotčených zemí byly podle ověřených údajů o vývozu nadále nižší o 3 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) se mírně zvýšily, avšak navzdory tomu, že se cenový rozdíl s ohledem na cenu dovozu z dotčených zemí snížil, nepodařilo se výrobnímu odvětví Unie využít růst spotřeby a jeho podíl na trhu se nezměnil. Dovoz z dotčených zemí v průběhu období šetření mezitím zaznamenal další nárůst, pokud jde o objem (6,6 %) a podíl na trhu (2 %).
5.3 Účinky jiných činitelů
(99)
K jiným činitelům, jež byly zkoumány v rámci příčinné souvislosti, patří dovoz z ostatních zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dopad hospodářské krize.
5.3.1 Dovoz z ostatních zemí (zbytek světa)
Objem dovozu ze zbytku světa (Eurostat)
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Meziroční změna v %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podíl zbytku světa na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Meziroční změna v %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Průměrná cena dovozu ze zbytku světa v EUR/t (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Meziroční změna v %
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího ze třetích zemí, jichž se netýkalo toto šetření, do Unie snížil o 7 %. Příslušný podíl těchto zemí na trhu se rovněž snížil o 9 %.
(101)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích a ceny výrobního odvětví Unie.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
Objem vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Meziroční změna v %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Meziroční změna v %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Meziroční změna v %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
V průběhu posuzovaného období se objem vývozu výrobního odvětví Unie snížil o 55 %. Dopad tohoto poklesu byl však částečně vyrovnán skutečností, že průměrná jednotková prodejní cena v témže období vzrostla o 71 %, což omezilo snížení hodnoty vývozu na 24 %. To spolu se skutečností, že v průběhu období šetření na vývoz připadalo pouze 5 % celkového prodeje, vedlo k předběžnému závěru, že vývozní výkonnost není činitelem, který narušuje příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dovozem z dotčených zemí.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(104)
Hospodářská krize přispěla k poklesu spotřeby v Unii a k cenovému tlaku. Nižší úroveň poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, vedla k snížení výroby výrobního odvětví Unie a přispěla částečně k stlačení prodejních cen.
(105)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Dumpingový dovoz však dopad hospodářského poklesu zesílil a znemožnil výrobnímu odvětví Unie prodávat za cenu vyšší, než je výrobní cena.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že snížení poptávky v Unii spojené s hospodářskou krizí přispělo k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Dospělo se však k závěru, že to nenarušuje příčinnou souvislost zjištěnou s ohledem na levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
5.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(107)
Výše uvedená analýza prokázala, že v posuzovaném období došlo k značnému zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Mimoto bylo zjištěno, že se tento dovoz uskutečňoval za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie za obdobné druhy výrobku.
(108)
Toto zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se časově shodovalo s celkovým a trvalým poklesem spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období, avšak rovněž s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v témže období. Od roku 2008, kdy došlo k celkovému hospodářskému poklesu a snížení spotřeby v Unii, se vývozcům z dotčených zemí dařilo udržet svůj podíl na trhu, a to snížením cen, které byly nižší než cena výrobního odvětví Unie. Současně byl zaznamenán další nepříznivý vývoj u podílu výrobního odvětví Unie na trhu a u hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. V posuzovaném období vedl prudký nárůst levného dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie, jehož ceny byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie, což mělo v období šetření za následek vysoké ztráty.
(109)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(112)
Výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma v důsledku dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období negativní tendenci. Významně dotčeny byly zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho finanční situaci a ziskovost.
(114)
Byl proto vyvozen závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie je v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3 Dovozci
(115)
Dotazníky byly rozeslány 21 dovozcům v Unii. Při šetření spolupracovali pouze dva dovozci, oba se sídlem ve Spojeném království, kteří společně představovali 0,3 % celkového dovozu z dotčených zemí během období šetření. Návštěva se uskutečnila pouze u většího z obou dovozců. Tento dovozce však při inspekci na místě odmítl umožnit přístup ke svému účetnictví, a příslušné informace nebylo proto možno ověřit. Bylo však zřejmé, že ačkoliv by uložení antidumpingových opatření znamenalo pro tuto společnost vyšší náklady, nepředstavovalo by to pro její činnost velmi závažné problémy, a to ani v případě stejných odběratelů či po změně oblasti podnikání, bude-li to zapotřebí.
(116)
Na základě dostupných informací byl vyvozen závěr, že ačkoliv uložení prozatímních antidumpingových opatření bude mít nepříznivý dopad na výše zmíněného dovozce, tento by měl být schopen přenést přinejmenším část vyšších nákladů na své odběratele a/nebo přejít na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by proto nemělo mít na dovozce významný nepříznivý dopad.
6.4 Uživatelé
(117)
Uživatelé výrobku, který je předmětem šetření, projevili o tento případ velký zájem. Z celkem 97 uživatelů, kteří byli kontaktováni, při šetření spolupracovalo 21 uživatelů. Tito spolupracující uživatelé představovali v období šetření přibližně 25 % dovozu dotčeného výrobku do Unie. Tyto společnosti se nacházejí v celé Unii a působí v odvětvích výrobků pro osobní hygienu, přípravků pro péči o domácnost a detergentů používaných v průmyslu.
(118)
Z celkem 21 společností bylo navštíveno 5 podniků, které představovaly 18 % celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí do EU v období šetření. Na základě ověřených informací se zdá, že podíl výrobku, který je předmětem šetření, na výrobních nákladech těchto společností je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %.
(119)
U tří z pěti navštívených společností pracovalo přibližně 15 % z celkového počtu zaměstnanců v odvětvích, která používají dotčený výrobek, v jedné společnosti činí tento procentní podíl přibližně 70 %, zatímco u ostatních nebylo možné tuto informaci kvůli složité struktuře společnosti a široké škále výrobků získat.
(120)
V období šetření činil průměrný podíl činnosti, při níž se používá výrobek, který je předmětem šetření, na celkové činnosti navštívených společností 22 %, přičemž průměrné ziskové rozpětí u této činnosti činilo přibližně 6 %. Na tomto základě a vzhledem k poměrně nízké úrovni navrhovaných opatření se odhadovalo, že dopad prozatímních antidumpingových cel na dovoz z dotčených zemí je celkově poměrně omezený. Někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření povede k problémům v souvislosti s dostupností výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, jelikož v Unii existují pouze dva velcí výrobci a poptávka po výrobku, který je předmětem šetření, se neustále zvyšuje. Je však třeba uvést, že by poměrně nízká úroveň navrhovaných opatření neměla vyloučit možnost dovážet výrobek, který je předmětem šetření, z dotčených zemí. Dva výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Je rovněž možný dovoz z ostatních třetích zemí, jichž se opatření netýkají. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(121)
Při zohlednění výše uvedených skutečností lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčených zemí budou mít na většinu uživatelů pravděpodobně nepříznivý dopad, zdá se, že celkový dopad bude omezený. Byl tudíž vyvozen předběžný závěr, že na základě dostupných informací nebude mít účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí na uživatele dotčeného výrobku významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(126)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena vypočtením prodejní ceny výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu (jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenalo v průběhu období šetření ztráty), a k této prodejní ceně bylo připočteno cílové ziskové rozpětí. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že odpovídající cílové ziskové rozpětí činí 15 %, nebylo však schopno toto doložit. Cílové ziskové rozpětí bylo proto předběžně stanoveno ve výši 7,7 %, což odpovídá poslednímu ziskovému rozpětí, jehož jeden ze žadatelů dosáhl v posledním ziskovém roce před posuzovaným obdobím.
(127)
Průměrné rozpětí cenového podbízení bylo pro Indii stanoveno ve výši 24,2 %, pro Indonésii ve výši 9,1 % a pro Malajsii ve výši 25,7 %.
7.2 Prozatímní opatření
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení dospělo k závěru, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. S výjimkou jednoho případu jsou sazby prozatímního antidumpingového cla založeny na dumpingovém rozpětí.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF na hranice Unie před proclením následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Indie
VVF Limited
4,8
Všechny ostatní společnosti
9,3
Indonésie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všechny ostatní společnosti
7,6
Malajsie
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(130)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(133)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všechny ostatní společnosti
9,3
B999
Indonésie
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všechny ostatní společnosti
7,6
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všechny ostatní společnosti
13,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
REGULAMENTUL (UE) NR. 446/2011 AL COMISIEI
din 10 mai 2011
de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de anumiți alcooli grași și amestecurile lor originare din India, Indonezia și Malaysia
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,
după consultarea comitetului consultativ,
întrucât:
1. PROCEDURA
1.1. Deschiderea procedurii
(1)
La 13 august 2010, Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2) (denumit în continuare „avizul de deschidere”), deschiderea unei proceduri antidumping privind importurile de anumiți alcooli grași și amestecurile lor (denumite în continuare „produsul care face obiectul anchetei”) originare din India, Indonezia și Malaysia (denumite în continuare „țările în cauză”).
(2)
Procedura antidumping a fost deschisă în urma unei plângeri depuse la 30 iunie 2010 de către doi producători din Uniune, Cognis GmbH și Sasol Olefins & Surfactants GmbH (denumiți în continuare „reclamanții”). Ambele societăți sus-menționate sunt constituite conform legislației germane și dețin unități de producție în Germania, Franța și Italia. Aceste două societăți reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția totală a Uniunii de produs care face obiectul anchetei. Plângerea cuprindea elemente de probă prima facie referitoare la existența dumpingului în ceea ce privește produsul sus-menționat originar din țările în cauză, precum și a unui prejudiciu material care rezultă din acesta, elemente considerate ca fiind suficiente pentru a justifica deschiderea unei proceduri.
1.2. Părțile vizate de procedură
(3)
Reclamanții, alți producători cunoscuți din cadrul Uniunii, importatorii/comercianții și utilizatorii cunoscuți ca fiind interesați, producătorii-exportatori cunoscuți și reprezentanții țărilor exportatoare în cauză, au fost anunțați în mod oficial de către Comisie cu privire la deschiderea procedurii. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de deschidere.
(4)
Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și care au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.
(5)
Având în vedere numărul mare de importatori identificați în reclamație, în avizul de deschidere s-a luat în considerare eșantionarea importatorilor, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. Patru importatori au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion în termenul stabilit în avizul de deschidere. Având în vedere numărul scăzut de importatori care s-au făcut cunoscuți, s-a hotărât să nu se recurgă la eșantionare.
(6)
Comisia a trimis chestionare producătorilor-exportatori, producătorilor din Uniune, importatorilor și tuturor utilizatorilor și furnizorilor cunoscuți ca fiind interesați, precum și tuturor celorlalte părți interesate care au solicitat acest lucru în termenele stabilite în avizul de deschidere.
(7)
Au fost primite răspunsuri la chestionare de la cinci producători din Uniune, doi importatori, 21 de utilizatori din Uniune, doi producători-exportatori din India, doi producători-exportatori din Indonezia și comercianții lor afiliați, precum și de la trei producători-exportatori din Malaysia și comercianții lor afiliați.
(8)
Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea preliminară a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
Producători din Uniune:
-
Cognis GmbH, Germania
-
Cognis France S.A.S., Franța
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Germania
(b)
Importatori din Uniune:
-
Oleo solutions Ltd, Regatul Unit
(c)
Utilizatori din Uniune:
-
Henkel AG & Co., Germania
-
PCC Rokita SA, Polonia
-
Procter & Gamble International Operations SA, Elveția
-
Unilever, Țările de Jos
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italia
(d)
Producători-exportatori din India:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai și Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
(e)
Producători-exportatori din Indonezia:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals și societățile sale afiliate, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas și societățile sale afiliate, Medan, Singapore, Hamburg
(f)
Producători-exportatori din Malaysia:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. și societățile sale afiliate, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. și societatea sa afiliată, Petaling Jaya, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang.
1.3. Perioada de anchetă
(9)
Ancheta privind dumpingul și prejudiciul a vizat perioada 1 iulie 2009-30 iunie 2010 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul perioadei de anchetă (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
2. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
2.1. Produsul în cauză
(10)
Produsul în cauză este reprezentat de alcooli grași saturați având lungimi ale lanțului de atomi de carbon de C8, C10, C12, C14, C16 sau C18 (fără a include izomerii cu catenă ramificată), incluzând alcooli grași saturați individuali (denumiți și „monocatenari”) și amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (categorizate adesea ca C8-C10), amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (categorizate adesea ca C12-C14) și amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C16-C18, provenind din India, Indonezia și Malaysia (denumit în continuare „produsul care face obiectul anchetei”) și încadrându-se în prezent la codurile NC ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 și ex 3823 70 00.
(11)
Produsul care face obiectul anchetei constituie un produs intermediar produs din surse naturale (oleo-chimice) sau sintetice (petrochimice), precum grăsimile și uleiurile naturale, țițeiul, gazul natural, lichidele din gaze naturale și cărbunele. Acesta este utilizat mai ales ca materie primă pentru producerea de sulfați, etoxilați și eter sulfați de alcooli grași (așa-numiții agenți tensioactivi). Agenții tensioactivi sunt utilizați la fabricarea de detergenți, produse de menaj, produse de curățare și produse de îngrijire personală.
2.2. Produsul similar
(12)
S-a constatat că produsul exportat în Uniune din India, Indonezia și Malaysia, produsul fabricat și vândut pe piața internă a acestor țări, precum și produsul fabricat și vândut în Uniune de către producătorii din Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări. Prin urmare, aceste produse sunt considerate, în mod provizoriu, ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(13)
În timpul desfășurării anchetei, anumite părți au afirmat că unul dintre reclamanți a produs, în una dintre unitățile sale de producție, un produs conținând izomeri cu catenă ramificată care nu intră în domeniul acoperit prin definiția produsului și că, prin urmare, un astfel de produs nu ar trebui să fie luat în considerare în calitate de produs similar. Se concluzionează în mod provizoriu că această afirmație este justificată și, prin urmare, datele referitoare la acest producător nu au fost utilizate în cadrul examinării prejudiciului. Ar trebui precizat faptul că, din același motiv, două alte societăți, dintre care o societate cooperantă la anchetă, au fost excluse din definiția industriei din Uniune.
3. DUMPINGUL
3.1. India
3.1.1. Valoarea normală
(14)
Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi pentru fiecare producător-exportator în parte dacă volumul total al vânzărilor sale interne de produs similar către clienți independenți este reprezentativ în comparație cu volumul său total de vânzări la export către Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările interne sunt considerate reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor interne reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză în Uniune. S-a constatat că vânzările globale de produs similar realizate de fiecare producător-exportator pe piața internă sunt reprezentative.
(15)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către un producător-exportator pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este direct comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a stabilit dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul perioadei de anchetă, volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip de produs realizate de către producătorul-exportator în cauză către clienții independenți a reprezentat cel puțin 5 % din volumul său total de vânzări ale tipului de produs comparabil exportat către Uniune.
(16)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care erau profitabile pentru fiecare tip de produs în cauză exportat pe durata perioadei de anchetă.
(17)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri care erau superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost egal cu sau mai mare decât costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(18)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.
3.1.2. Prețul de export
(19)
Ambii producători-exportatori din India au exportat produsul în cauză direct către clienți independenți din Uniune. Prin urmare, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite de către acești clienți independenți pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
3.1.3. Comparația
(20)
Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(21)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențe legate de impozitele indirecte, costurile de transport, asigurări, manipulare, încărcare, costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit și comisioane.
(22)
Ambii producători-exportatori au afirmat că vânzările lor către unul dintre reclamanții din Uniune în cursul PA ar trebui excluse din calculul marjei de dumping, întrucât vânzările respective au fost efectuate în cantități semnificative și la prețuri deosebit de negociate. Cu toate acestea, nu există niciun temei juridic în baza căruia astfel de exporturi ale produsului în cauză să nu fie luate în considerare pentru calcularea dumpingului. Prin urmare, argumentele celor doi producători-exportatori sunt respinse.
(23)
Ambii producători-exportatori au solicitat o ajustare în temeiul conversiei monetare argumentând că, începând din noiembrie 2009, rupia indiană (INR) a suferit o apreciere semnificativă față de euro (EUR), ceea ce ar avea un efect de denaturare a calculelor privind dumpingul. În baza acestui argument privind vânzările efectuate în EUR începând din ianuarie 2010, s-a solicitat ca, în vederea conversiei valorii vânzărilor respective în INR, cursul de schimb aplicabil lunii în cursul căreia vânzările fuseseră efectuate să fie înlocuit cu cursul de schimb în vigoare cu două luni în urmă. Articolul 2 alineatul (10) litera (j) prevede ajustarea în baza conversiei monetare în anumite circumstanțe. Cu toate acestea, trebuie precizat faptul că aprecierea INR nu s-a produs decât în a doua jumătate a PA. În plus, cele două societăți indiene au mărit în mod frecvent prețurile aplicabile principalilor lor clienți din Uniune în cursul acestei perioade, într-un ritm destul de regulat, iar prețurile practicate în Uniune de către reclamanți au înregistrat, de asemenea, o creștere constantă în cea de-a doua jumătate a PA. Prin urmare, nu există dovezi clare potrivit cărora aprecierea INR nu s-a reflectat în același timp și în prețurile aplicate de către producătorii-exportatori indieni clienților lor din UE sau a avut un efect penalizator excesiv asupra calculelor privind dumpingul. Argumentele prezentate de către cele două societăți au fost, așadar, respinse.
3.1.4. Marja de dumping
(24)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori indieni cooperanți au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(25)
Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către producătorii-exportatori indieni cooperanți și luând în considerare informațiile statistice disponibile, în India nu mai există alți producători ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la scară națională pentru India a fost fixată la același nivel ca marja cea mai ridicată constatată pentru un producător-exportator cooperant.
(26)
Din aceste motiv, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt următoarele:
Societatea
Marja de dumping provizorie
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Toate celelalte societăți
9,3 %
3.2. Indonezia
3.2.1. Valoarea normală
(27)
Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi pentru fiecare producător-exportator în parte dacă volumul total al vânzărilor sale interne de produs similar către clienți independenți este reprezentativ în comparație cu volumul său total de vânzări la export către Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările interne sunt considerate reprezentative în cazul în care volumul vânzărilor interne totale reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză în Uniune. S-a constatat că vânzările globale de produs similar realizate de fiecare producător-exportator pe piața internă sunt reprezentative.
(28)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către un producător-exportator pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este direct comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a stabilit dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul perioadei de anchetă, volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip de produs realizate de către producătorul-exportator în cauză către clienții independenți a reprezentat cel puțin 5 % din volumul său total de vânzări ale tipului de produs comparabil exportat către Uniune.
(29)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care erau profitabile pentru fiecare tip de produs în cauză exportat pe durata perioadei de anchetă.
(30)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri care erau superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost egal cu sau mai mare decât costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(31)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.
(32)
Atunci când un producător-exportator nu a realizat vânzări interne ale unui anumit tip de produs, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(33)
În momentul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor legate de vânzări, cheltuielilor generale și administrative, precum și profiturilor s-au bazat, în conformitate cu partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe datele efective privind producția și vânzările de produs similar, în cursul unor operațiuni comerciale normale, ale producătorului-exportator.
3.2.2. Prețul de export
(34)
Producătorii-exportatori au efectuat vânzări la export în Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unor societăți comerciale afiliate situate în Singapore și în Uniune.
(35)
În cazul în care vânzările la export către Uniune s-au efectuat fie direct către clienți independenți din Uniune, fie prin intermediul societăților comerciale afiliate situate în Singapore, prețurile la export s-au stabilit pe baza prețurilor plătite efectiv sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(36)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost efectuate prin intermediul societăților comerciale afiliate situate în Uniune, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de primă revânzare aplicate de către acești comercianți afiliați clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
3.2.3. Comparația
(37)
Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(38)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențe legate de impozitele indirecte, costurile de transport, asigurări, manipulare, încărcare, costurile auxiliare, costurile de ambalare, costurile de credit și comisioane.
(39)
O societate a solicitat o ajustare în temeiul diferențelor legate de caracteristicile fizice, pe motivul că exportă către UE produsul care face obiectul anchetei atât sub formă solidă, cât și sub formă lichidă, însă pe piața internă nu îl vinde decât sub formă solidă, iar prețurile pentru acest produs sub formă lichidă sunt mai mici decât cele ale produsului sub formă solidă. Cu toate acestea, societatea nu a furnizat o cuantificare a ajustării respective. O simplă comparație a prețurilor de export ale produsului care face obiectul anchetei sub formă solidă și sub formă lichidă nu poate constitui o bază de acordare a unei ajustări pentru diferențe legate de caracteristicile fizice. În plus, sistemul de contabilitate al societății nu permite o separare adecvată a diferențelor în materie de costuri între produsul respectiv sub formă solidă și sub formă lichidă. Prin urmare, întrucât nu a existat nicio metodă fiabilă de calculare a unei potențiale ajustări, argumentul a trebuit să fie respins.
(40)
Reclamanții au afirmat că în Indonezia costul energiei este denaturat din cauza prețurilor foarte scăzute și subvenționate ale energiei. Cu toate acestea, reclamanții nu au furnizat nicio informație fundamentată privind modul în care o asemenea denaturare a costului energiei utilizate pentru producția națională și exportată ar afecta calcularea dumpingului. Prin urmare, afirmația a fost respinsă.
3.2.4. Marja de dumping
(41)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori indonezieni cooperanți au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(42)
Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către producătorii-exportatori indonezieni cooperanți și luând în considerare informațiile statistice disponibile, în Indonezia nu mai există alți producători ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la scară națională pentru Indonezia a fost fixată la același nivel ca marja cea mai ridicată constatată pentru un producător-exportator cooperant.
(43)
Din aceste motiv, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Societatea
Marja de dumping provizorie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Toate celelalte societăți
7,6 %
3.3. Malaysia
3.3.1. Valoarea normală
(44)
Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi pentru fiecare producător-exportator în parte dacă volumul total al vânzărilor sale interne de produs similar către clienți independenți este reprezentativ în comparație cu volumul său total de vânzări la export către Uniune. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările interne sunt considerate reprezentative în cazul în care volumul total al vânzărilor interne reprezintă cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor produsului în cauză în Uniune. Pentru doi dintre producătorii-exportatori cooperanți s-a constatat că vânzările globale de produs similar realizate de producătorii-exportatori pe piața internă sunt reprezentative. Pentru celălalt producător-exportator cooperant nu s-au constatat vânzări interne către clienți independenți în cursul PA.
(45)
Pentru fiecare tip de produs vândut de către un producător-exportator pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este direct comparabil cu tipul de produs vândut la export către Uniune, s-a stabilit dacă vânzările interne sunt suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate ca fiind suficient de reprezentative atunci când, în cursul perioadei de anchetă, volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip de produs realizate de către producătorul-exportator în cauză către clienții independenți a reprezentat cel puțin 5 % din volumul său total de vânzări ale tipului de produs comparabil exportat către Uniune.
(46)
S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți de pe piața internă care erau profitabile pentru fiecare tip de produs în cauză exportat pe durata perioadei de anchetă.
(47)
Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă a tipului de produs respectiv s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri care erau superioare costului și ale căror preț de vânzare mediu ponderat pentru acel tip a fost egal cu sau mai mare decât costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost determinată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor tipului de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.
(48)
În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor acelui tip de produs sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs, în cursul perioadei de anchetă.
(49)
Atunci când un producător-exportator nu a realizat vânzări interne ale unui anumit tip de produs, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.
(50)
În momentul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor legate de vânzări, cheltuielilor generale și administrative, precum și profiturilor s-au bazat, în conformitate cu partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe datele efective privind producția și vânzările de produs similar, în cursul unor operațiuni comerciale normale, ale producătorului-exportator.
(51)
Pentru producătorul-exportator care nu a realizat vânzări interne în cursul PA, sumele corespunzătoare costurilor legate de vânzări, cheltuielilor generale și administrative, precum și profiturilor s-au bazat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază, pe media ponderată a sumelor reale stabilite pentru ceilalți doi producători-exportatori care fac obiectul anchetei în ceea ce privește producția și vânzările de produs similar pe piața din Malaysia.
3.3.2. Prețul de export
(52)
Producătorii-exportatori au efectuat vânzări la export în Uniune fie direct către clienți independenți, fie prin intermediul unor societăți afiliate stabilite în Uniune.
(53)
Atunci când vânzările la export către Uniune au fost realizate direct către clienți independenți din Uniune, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.
(54)
În cazul în care vânzările la export către Uniune au fost efectuate prin intermediul societăților afiliate situate în Uniune, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de primă revânzare aplicate de către aceste societăți afiliate clienților independenți din Uniune, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază.
3.3.3. Comparația
(55)
Valoarea normală și prețul de export ale producătorilor-exportatori au fost comparate pe o bază franco fabrică.
(56)
În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, ajustări pentru diferențe legate de costurile de transport, asigurări, manipulare, încărcare, costurile auxiliare, costurile de ambalare și costurile de credit.
(57)
Un producător-exportator din Malaysia a afirmat că societatea sa afiliată din Uniune este, de fapt, serviciul de export al fabricantului. Pe această bază, societatea a declarat că în cazul în care, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ar fi efectuate ajustări complete în temeiul cheltuielilor legate de vânzare, al costurilor administrative și al altor cheltuieli generale, precum și al profiturilor, acest lucru ar genera deduceri excesive în momentul determinării prețului franco fabrică. În această privință, s-a constatat că pentru clienții din Uniune au fost emise facturi de către societatea afiliată, iar aceasta din urmă a perceput plăți din partea clienților din Uniune. În plus, se specifică faptul că vânzările realizate de către societatea afiliată au inclus o marjă de profit. De asemenea, conturile financiare ale comerciantului au arătat că a suportat costuri legate de vânzare, costuri administrative și alte cheltuieli generale normale între import și revânzare. Prin urmare, se pare că societatea afiliată îndeplinește, într-adevăr, funcțiile tipice ale unui importator. În consecință, afirmația societății a fost respinsă.
(58)
În ceea ce privește Malaysia, reclamanții au prezentat același argument privind costurile legate de energie ca cel prezentat în considerentul (40) pentru Indonezia. Acest argument a trebuit, de asemenea, să fie respins din aceleași motive.
3.3.4. Marja de dumping
(59)
În conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază, marjele de dumping pentru producătorii-exportatori cooperanți din Malaysia au fost stabilite pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și prețul de export mediu ponderat.
(60)
Pe baza informațiilor puse la dispoziție de către reclamant și de către producătorii-exportatori cooperanți din Malaysia și, luând în considerare informațiile statistice disponibile, în Malaysia nu mai există alți producători ai produsului în cauză. Prin urmare, marja de dumping la scară națională pentru Malaysia a fost fixată la același nivel ca marja cea mai ridicată constatată pentru un producător-exportator cooperant.
(61)
Din aceste motiv, marjele de dumping provizorii exprimate ca procent din prețul CIF la frontiera Uniunii, înainte de plata taxelor vamale, sunt:
Societatea
Marja de dumping provizorie
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Toate celelalte societăți
13,8 %
4. PREJUDICIUL
4.1. Definiția industriei din Uniune și a producției Uniunii
(62)
În cursul PA, produsul similar a fost fabricat de către doi producători cunoscuți și de câțiva alți producători foarte mici din Uniune. Pentru a stabili producția totală a Uniunii s-au utilizat toate informațiile disponibile referitoare la producătorii din Uniune, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii din Uniune înainte și după deschiderea anchetei. Pe această bază, s-a estimat că producția totală a Uniunii era cuprinsă între 400 000 și 500 000 de tone în cursul PA. Producătorii din Uniune care reprezintă producția totală a Uniunii constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază.
(63)
Anumite părți interesate au declarat că unul dintre reclamanți nu ar trebui considerat ca făcând parte din industria Uniunii, deoarece societatea respectivă a importat produsul în cauză în timpul PA. Cu toate acestea, s-a stabilit că procentajul de produs importat de această societate din țările în cauză în cursul PA este relativ mic și, prin urmare, neglijabil față de producția de produs similar a acesteia. În plus, aceste importuri erau, în principal, de natură temporară. Prin urmare, se poate confirma faptul că activitatea principală a societății respective este producerea și vânzarea în UE a produsului care face obiectul anchetei, iar interesul său principal este acela al unui producător din Uniune. În consecință, se stabilește în mod provizoriu că argumentul de mai sus nu este justificat.
4.2. Consumul la nivelul Uniunii
(64)
Consumul s-a stabilit pe baza vânzărilor totale realizate de industria din Uniune pe piața Uniunii, pe baza utilizării captive și a importurilor totale (conform datelor Eurostat). Întrucât datele Eurostat includ, de asemenea, alte produse decât produsul în cauză, au fost efectuate ajustările corespunzătoare. Informațiile sunt exprimate în indici (2007 = 100) din motive de confidențialitate.
Consumul la nivelul Uniunii
2007
2008
2009
PA
Tone
100
102
97
102
Variația anuală %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Sursa: Eurostat, datele din cadrul plângerii și răspunsurile la chestionar.
(65)
În perioada luată în considerare, consumul la nivelul Uniunii a crescut cu 2 %. Mai întâi, între 2007 și 2008, consumul a crescut cu 2,2 %, creștere care a fost urmată de o scădere cu 4,8 % în perioada 2008-2009. Din 2009 până la sfârșitul PA, consumul a crescut din nou cu 4,6 %.
(66)
Criza economică a contribuit la scăderea consumului începând din 2008, an în care utilizatorii produsului în cauză au înregistrat o diminuare a cererii produselor lor. La începutul PA, situația de pe piață a început să se amelioreze ușor, ceea ce a dus la o creștere a cererii de produs în cauză în comparație cu prima jumătate a anului 2009.
4.3. Importurile în Uniune din țările vizate
4.3.1. Cumularea
(67)
Comisia a examinat oportunitatea efectuării unei evaluări cumulative a efectelor importurilor care fac obiectul unui dumping din țările în cauză pe baza criteriilor prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. Acest articol prevede că efectele importurilor unui produs provenit din două sau mai multe țări supuse simultan unor anchete antidumping nu pot face obiectul unei evaluări cumulative decât (a) în cazul în care marja de dumping stabilită în raport cu importurile provenite din fiecare țară este superioară nivelului de minimis în sensul articolului 9 alineatul (3) din regulamentul de bază și în cazul în care volumul importurilor provenite din fiecare țară nu este neglijabil și (b) în cazul în care o evaluare cumulativă a efectelor importurilor este adecvată, având în vedere în vedere condițiile de concurență între produsele importate și concurența între produsele importate și produsul comunitar similar.
(68)
Marjele de dumping stabilite pentru importurile din fiecare dintre țările în cauză sunt superioare nivelului de minimis prevăzut la articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, respectiv 2 % din prețurile de export, iar volumul acestor importuri depășește pragul de 1 % din cota de piață prevăzută la articolul 5 alineatul (7) din regulamentul de bază.
(69)
Ancheta a arătat, în continuare, că există condiții de concurență similare între produsele importate cu prețuri de dumping, pe de o parte, și între produsele importate cu prețuri de dumping și produsul similar, pe de altă parte. S-a constatat că prețurile medii de import din toate țările în cauză au scăzut în cursul perioadei luate în considerare și au înregistrat aceeași evoluție. În afară de aceasta, produsele care fac obiectul anchetei, importate din țările în cauză erau similare din toate punctele de vedere, interschimbabile și comercializate în Uniune prin rețele comparabile și în condiții comerciale similare, astfel încât concurau între ele, dar și cu produsul care face obiectul anchetei fabricat în Uniune.
(70)
Pe această bază, s-a concluzionat în mod provizoriu că sunt întrunite toate condițiile pentru o evaluare cumulativă și că efectele importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză trebuie, așadar, evaluate împreună în scopul analizării prejudiciului.
4.3.2. Volumul, prețul și cota de piață a importurilor care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză
Importurile originare din țările în cauză
2007
2008
2009
PA
Tone
112 523
177 286
165 386
176 279
Indice: 2007 = 100
100
158
147
157
Variația anuală %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Cotă de piață
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
154
151
154
Variația anuală %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Preț mediu (EUR/tonă)
942
1 017
837
882
Indice: 2007 = 100
100
108
89
94
Variația anuală %
8 %
-18 %
5 %
Sursa: Eurostat și răspunsuri la chestionare.
(71)
Volumul importurilor originare din țările în cauză a crescut în mod semnificativ cu 57 % în cursul perioadei luate în considerare. Cea mai mare creștere s-a înregistrat între 2007 și 2008, perioadă în care importurile au crescut cu 58 %. Apoi, importurile au înregistrat o ușoară scădere în 2009 și, ulterior, o nouă creștere, atingând nivelul din 2008 în cursul PA.
(72)
Prețurile medii ale importurilor originare din țările în cauză au fluctuat în mod semnificativ în timpul perioadei luate în considerare, indicând o scădere generală de 6 %. Pe parcursul perioadei luate în considerare, prețurile medii ale importurilor originare din țările în cauză au fost întotdeauna inferioare celor fixate de restul lumii și de către industria din Uniune, ceea ce a generat o creștere a cotei de piață a țărilor în cauză.
(73)
Cota de piață a țărilor în cauză a crescut în mod semnificativ cu 54 % în cursul perioadei luate în considerare. Cea mai semnificativă creștere a fost înregistrată între 2007 și 2008. Importurile au înregistrat o ușoară scădere în timpul crizei economice, ceea ce a generat o reducere cu 2 % a cotei de piață a țărilor în cauză între 2008 și 2009, procent recuperat însă ulterior, înainte de sfârșitul perioadei luate în considerare.
4.3.2.1. Subcotarea prețurilor
(74)
În scopul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de către industria din Uniune în ceea ce privește clienții independenți de pe piața Uniunii, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din țările în cauză către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe o bază CIF și ajustate în mod corespunzător pentru a ține cont de taxele vamale existente și de costurile ulterioare importului. Compararea prețurilor s-a realizat având în vedere tranzacții la același nivel comercial, care au fost ajustate în mod adecvat, când a fost necesar, și după deducerea rabaturilor și a reducerilor. Rezultatele comparării, exprimate ca procentaj din prețurile de vânzare ale industriei din Uniune în cursul perioadei de anchetă, au indicat existența unor importante marje de subcotare a prețurilor (până la 16 %). Aceste marje demonstrează presiunea asupra prețurilor exercitată de importurile din țările în cauză pe piața Uniunii.
(75)
Marjele de subcotare se stabilesc, pentru fiecare țară în cauză, după cum urmează:
Țara
Marja de subcotare
India
de la - 0,5 la 16 %
Indonezia
de la - 12,1 la - 3,2 %
Malaysia
de la - 10,4 la 15,1 %
4.4. Situația economică a industriei din Uniune (3)
4.4.1. Observații preliminare
(76)
În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei din Uniune a cuprins o evaluare a tuturor indicatorilor economici pentru evaluarea situației industriei din Uniune din anul 2007 până la sfârșitul PA.
4.4.2. Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție
Producția industriei din Uniune
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
90
77
83
Capacitatea industriei din Uniune
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
109
103
98
Gradul de utilizare a capacității de producție
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
83
75
85
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(77)
Din 2007 până în 2009, producția Uniunii a scăzut în mod semnificativ cu 23 %, apoi a înregistrat o ușoară creștere între anul 2009 și sfârșitul PA, ceea ce reprezintă o scădere globală de 17 % în perioada luată în considerare. Ar trebui precizat faptul că, deși consumul la nivelul Uniunii a scăzut cu 5 % între 2008 și 2009, producția industriei din Uniune a scăzut și mai mult, respectiv cu 15 %, și nu a beneficiat de pe urma redresării înregistrate de consumul din Uniune în cursul PA.
(78)
Capacitatea de producție a industriei din Uniune a scăzut cu aproximativ 2 % în cursul perioadei luate în considerare. După ce a înregistrat o creștere de circa 9 % în 2008, capacitatea a scăzut în anii următori, ceea ce a generat o reducere globală de 2 % în cursul perioadei luate în considerare.
(79)
Cu toate acestea, odată cu scăderea volumelor de producție, utilizarea capacității disponibile a scăzut cu 15 % în cursul perioadei luate în considerare. Cea mai importantă scădere a fost înregistrată în 2009, în timpul crizei economice generale și a fost urmată de o ușoară creștere în timpul PA.
4.4.3. Vânzări și cote de piață
(80)
Cifrele referitoare la vânzări din tabelul de mai jos corespund volumului și valorii vânzărilor realizate către primul client independent pe piața Uniunii.
Volumul de vânzări către clienți independenți din UE
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
85
79
82
Variația anuală %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Valoarea vânzărilor către clienți independenți din UE (EUR)
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
102
85
88
Variația anuală %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Cota de piață a industriei din Uniune
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
88
87
88
Sursa: Eurostat și răspunsuri la chestionare.
(81)
Volumele de vânzări și cota de piață au scăzut între 2007 și PA cu 18 % și, respectiv, 12 %. La începutul perioadei luate în considerare, între 2007 și 2008, în pofida unei creșteri a consumului la nivelul Uniunii, volumul de vânzări al industriei din Uniune a scăzut cu 15 %, iar cota de piață a industriei din Uniune a scăzut cu 12 %. În 2009, consumul la nivelul Uniunii a scăzut, ceea ce a determinat o nouă scădere de 6,5 % a volumelor de vânzări ale industriei din Uniune. În cursul PA, odată cu creșterea consumului la nivelul Uniunii, vânzările din Uniune au înregistrat, de asemenea, o ușoară creștere. Cu toate acestea, cota de piață a rămas stabilă din 2008 până la sfârșitul PA.
4.4.4. Prețurile unitare medii ale industriei din Uniune
Preț unitar, vânzări din UE către clienți independenți
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
120
107
107
Variația anuală %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Sursa: răspunsuri la chestionar.
(82)
Între 2007 și 2008 prețurile au crescut în mod semnificativ, și anume cu 20 %. Trebuie precizat faptul că, în această perioadă, producătorii-exportatori au mărit, de asemenea, prețurile, însă într-o măsură mult mai mică decât industria din Uniune.
(83)
În 2009, industria din Uniune a trebuit să reducă prețurile pentru a face față presiunii exercitate de creșterea importurilor din țările în cauză. În 2008, importurile originare din aceste țări au crescut cu 57 %, prețurile lor fiind în mod semnificativ mai mici decât cele practicate de industria din Uniune. Cu toate acestea, industria din Uniune nu a putut să reducă prețurile la același nivel ca producătorii-exportatori.
(84)
În cursul PA, industria din Uniune și-a menținut prețurile la nivelul din 2009, ceea ce a generat o creștere generală a prețurilor cu 7 % în cursul perioadei luate în considerare.
4.4.5. Stocuri
(85)
Stocurile industriei din Uniune au scăzut cu 33 % în cursul perioadei luate în considerare. În special între 2008 și PA, nivelurile stocurilor au scăzut în mod semnificativ cu 51 %.
Stocurile finale ale industriei din Uniune
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
128
86
67
Variația anuală %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stocurile în raport cu producția
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
4.4.6. Ocuparea forței de muncă, salariile și productivitatea
Ocuparea forței de muncă în industria din Uniune
2007
2008
2009
PA
Numărul total de angajați pentru produsul în cauză (inclusiv producătorii care nu s-au făcut cunoscuți)
Indice: 2007 = 100
100
97
91
87
Salariu mediu per angajat (EUR)
Indice: 2007 = 100
100
102
101
106
Productivitate (unitate/salariat)
Indice: 2007 = 100
100
93
85
96
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(86)
Din cauza reducerii activității industriei din Uniune, numărul de angajați s-a redus în consecință cu 13 % în cursul perioadei luate în considerare. Costurile forței de muncă per angajat au înregistrat o ușoară creștere de 6 % în timpul perioadei luate în considerare. Aceasta este considerată o creștere naturală și este inferioară ratei inflației înregistrate de-a lungul perioadei luate în considerare.
4.4.7. Rentabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a mobiliza capital
Rentabilitatea vânzărilor UE către clienți independenți
2007
2008
2009
PA
Pierderi nete în % din cifra de afaceri
Indice: 2007 = 100
100
76
408
236
Flux de lichidități negativ al industriei din Uniune (EUR)
Indice: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Flux de lichidități în % din vânzările UE către clienți independenți
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Indice: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investițiile industriei din Uniune (EUR)
Indice: 2007 = 100
100
56
68
65
Variația anuală %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Randament negativ al investițiilor industriei din Uniune
Indice: 2007 = 100
100
136
510
320
Sursa: Răspunsuri la chestionar.
(87)
Rentabilitatea industriei din Uniune a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare (în cazul de față, a pierderii nete) realizat din vânzările de produs similar ca procentaj din cifra de afaceri corespunzătoare acestor vânzări. S-a stabilit că rentabilitatea industriei din Uniune era negativă de la începutul perioadei în cauză, în 2007, iar pe parcursul perioadei luate în considerare pierderile au crescut în mod semnificativ. Pierderile s-au diminuat în 2008, crescând din nou, în mod semnificativ, în 2009, pe perioada crizei economice generale. Redresarea economică resimțită în cursul PA a permis, totuși, industriei din Uniune să reducă pierderile legate de cifra de afaceri, însă nu a putut genera o revenire la niveluri pozitive ale profitului.
(88)
Evoluția fluxului de lichidități, care reprezintă un indicator al capacității industriei de a-și autofinanța activitățile, reflectă într-o mare măsură evoluția rentabilității. Fluxul de lichidități a fost negativ în 2007 și a cunoscut o scădere semnificativă în timpul perioadei luate în considerare. Aceleași observații pot fi făcute referitor la randamentul investițiilor, care a indicat o evoluție negativă similară, în conformitate cu rezultatele negative obținute de industria din Uniune în cursul perioadei luate în considerare.
(89)
Ca urmare a datelor prezentate mai sus, capacitatea industriei din Uniune de a investi a devenit limitată, deoarece fluxul de lichidități s-a deteriorat în mod semnificativ în cursul perioadei luate în considerare. În consecință, investițiile au scăzut cu aproximativ 35 % în cursul perioadei luate în considerare.
4.4.8. Creșterea
(90)
Consumul la nivelul Uniunii a rămas destul de stabil în cursul perioadei luate în considerare. În schimb, volumul de vânzări și cota de piață a industriei din Uniune au scăzut în timpul acestei perioade cu 18 % și, respectiv, cu 12 %.
4.4.9. Amploarea marjei de dumping reale
(91)
Date fiind volumul, cota de piață și prețurile importurilor care au făcut obiectul unui dumping, originare din țările în cauză, impactul marjelor de dumping reale asupra industriei din Uniune nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.
4.5. Concluzie privind prejudiciul
(92)
Ancheta a demonstrat că majoritatea indicatorilor de prejudiciu, precum producția (- 17 %), gradul de utilizare a capacității de producție (- 13 %), volumul de vânzări (- 18 %), cota de piață (- 12 %) și ocuparea forței de muncă (- 14 %), s-au degradat în decursul perioadei luate în considerare. În plus, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități și rentabilitatea, au fost grav afectați. Aceasta înseamnă că posibilitatea industriei din Uniune de a mobiliza capital a fost subminată, în mod special în decursul PA.
(93)
Date fiind argumentele de mai sus, s-a concluzionat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu material, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.
5. LEGĂTURA DE CAUZALITATE
5.1. Introducere
(94)
În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă importurile care fac obiectul unui dumping ale produsului în cauză originar din țările în cauză au cauzat prejudicii industriei din Uniune într-o astfel de măsură încât să poată fi clasificate ca prejudicii materiale. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping, au mai fost verificați și alți factori cunoscuți, care ar fi putut prejudicia în același timp industria din Uniune, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.
5.2. Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping
(95)
Ancheta a arătat că, în timpul perioadei luate în considerare, consumul la nivelul Uniunii a rămas relativ stabil, în timp ce importurile care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză au crescut în mod semnificativ în volum, și anume cu 57 %.
(96)
Importurile care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză au exercitat presiune asupra industriei din Uniune, mai ales în 2008, an în care aceste importuri au crescut cu 58 %. Tot în acest an, conform datelor Eurostat, prețurile practicate de țările în cauză erau cu mult inferioare prețurilor industriei din Uniune. În consecință, industria din Uniune a suferit o pierdere de aproximativ 12 % la nivelul cotei de piață, în timp ce țările în cauză au înregistrat o creștere de 54 % a cotei lor de piață.
(97)
Pentru a face față acestei presiuni, industria din Uniune și-a redus prețurile în 2009. Deși volumul importurilor originare din țările în cauză a scăzut (- 6,7 %), în contextul recesiunii economice și a contractării pieței UE, prețul de import a scăzut mai mult decât prețul industriei din Uniune, ceea ce a împiedicat industria din Uniune să recupereze cota de piață pe care o pierduse.
(98)
În timpul PA, industria din Uniune a trebuit să scadă în continuare prețurile, în timp ce subcotarea practicată de țările în cauză era în continuare de 3 %, conform datelor verificate privind exporturile. Volumul și valoarea vânzărilor industriei din Uniune au înregistrat o ușoară creștere (de 4,3 % și, respectiv, de 3,9 %), însă, chiar dacă s-a micșorat diferența de preț în raport cu prețul de import al țărilor în cauză, industria din Uniune nu a putut beneficia de o redresare la nivelul consumului, iar cota sa de piață a rămas neschimbată. În același timp, importurile originare din țările în cauză au înregistrat o creștere suplimentară în materie de volum (6,6 %) și cotă de piață (2 %) în timpul PA.
5.3. Efectul altor factori
(99)
Ceilalți factori examinați în contextul legăturii de cauzalitate sunt importurile originare din alte țări, performanța la export a industriei din Uniune și efectul crizei economice.
5.3.1. Importurile originare din alte țări (restul lumii - RL)
Volumul importurilor din RL (Eurostat)
2007
2008
2009
PA
Tone
32 874
31 446
38 295
30 495
Indice: 2007 = 100
100
96
116
93
Variația anuală %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Cota de piață a RL
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
94
120
91
Variația anuală %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Preț mediu (EUR/tonă) în RL (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Indice: 2007 = 100
100
112
93
92
Variația anuală %
12 %
-17 %
-1 %
Sursa: Eurostat.
(100)
Pe baza datelor Eurostat, volumul importurilor în Uniune de produs care face obiectul anchetei originar din țări terțe neimplicate în prezenta anchetă a scăzut cu 7 % în perioada luată în considerare. Cota de piață corespunzătoare a acestor țări terțe a scăzut, de asemenea, cu 9 %.
(101)
Prețurile medii ale acestor importuri au fost superioare față de cele ale producătorilor-exportatori din țările în cauză și de cele ale industriei din Uniune.
(102)
Pe baza constatărilor de mai sus, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile originare din aceste țări terțe nu au contribuit la prejudiciul material suferit de industria din Uniune.
5.3.2. Performanța la export a industriei din Uniune
Volumul de vânzări la export către clienți independenți
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
38
52
45
Variația anuală %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Valoarea vânzărilor la export către clienți independenți
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
78
74
76
Variația anuală %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Preț unitar, vânzări la export către clienți independenți
2007
2008
2009
PA
Indice: 2007 = 100
100
208
142
171
Variația anuală %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
În timpul perioadei luate în considerare, volumul vânzărilor la export înregistrat de industria din Uniune a scăzut cu 55 %. Impactul acestei scăderi a fost totuși parțial compensat de faptul că prețul de vânzare unitar mediu a crescut cu 71 % în cursul aceleiași perioade, limitând scăderea valorii vânzărilor la export la 24 %. Acest fenomen împreună cu faptul că vânzările la export reprezentau numai 5 % din totalul vânzărilor pe durata PA a condus la concluzia provizorie potrivit căreia performanța la export nu este un factor care rupe legătura de cauzalitate între prejudiciul suferit de industria din Uniune și importurile originare din țările în cauză.
5.3.3. Impactul crizei economice
(104)
Criza economică a contribuit la scăderea consumului la nivelul Uniunii și la generarea unei presiuni asupra prețurilor. Nivelul scăzut al cererii de produs care face obiectul anchetei a dus la scăderea producției industriei din Uniune și a contribuit parțial la scăderea prețurilor de vânzare.
(105)
În condiții economice normale și în absența presiunii puternice asupra prețurilor, precum și a nivelurilor ridicate ale importurilor cauzate de importuri care făceau obiectul unui dumping, industria din Uniune s-ar fi putut confrunta cu anumite dificultăți din cauza scăderii consumului și a creșterii costurilor de producție unitare fixe ca urmare a gradului scăzut de utilizare a capacității de producție constatat între 2007 și PA. Totuși, importurile care au făcut obiectul unui dumping au amplificat efectul recesiunii economice și nu au permis stabilirea unui preț de vânzare mai mare decât prețul de cost.
(106)
Pe baza celor menționate mai sus, rezultă că scăderea cererii la nivelul Uniunii, coroborată cu impactul crizei economice a contribuit la apariția prejudiciului suferit de industria din Uniune. Cu toate acestea, se consideră că acest lucru nu rupe legătura de cauzalitate stabilită în raport cu importurile la prețuri mici care fac obiectul unui dumping, originare din țările în cauză.
5.4. Concluzie privind legătura de cauzalitate
(107)
Analiza anterioară a demonstrat că, pe parcursul perioadei luate în considerare, a existat o creștere substanțială, atât a volumului, cât și a cotei de piață a importurilor la prețuri scăzute care au făcut obiectul unui dumping, originare din țările în cauză. În plus, s-a constatat că aceste importuri s-au realizat la prețuri de dumping inferioare prețurilor facturate de industria din Uniune pentru tipurile de produse similare pe piața Uniunii.
(108)
Această creștere a volumului și a cotei de piață a importurilor la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping, originare din țările în cauză a coincis cu o scădere generală și continuă a consumului la nivelul Uniunii în decursul perioadei luate în considerare, dar și cu evoluția negativă a cotei de piață a industriei din Uniune în decursul aceleiași perioade. În plus, începând din 2008, odată cu încetinirea economică globală și scăderea consumului la nivelul Uniunii, exportatorii din țările în cauză au reușit să își mențină cota de piață reducându-și prețurile, în continuare inferioare prețurilor Uniunii. În același timp, s-a observat o continuare a evoluției negative a cotei de piață a industriei din Uniune, precum și a principalilor indicatori ai situației economice a acesteia. Într-adevăr, pe parcursul perioadei luate în considerare, creșterea importurilor la preț scăzut care au făcut obiectul unui dumping, originare din India, Indonezia și Malaysia, care au subcotat în mod constant prețurile industriei din Uniune, a condus la o scădere a rentabilității industriei din Uniune, ceea ce a provocat pierderi importante în cursul PA.
(109)
Examinarea celorlalți factori cunoscuți care ar fi putut produce prejudicii industriei din Uniune a arătat că acești factori nu par să fie de așa natură încât să rupă legătura de cauzalitate stabilită între importurile originare din țările în cauză care au făcut obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(110)
Pe baza analizei de mai sus, care a evidențiat și separat în mod adecvat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei din Uniune de efectele prejudiciabile ale importurilor care au făcut obiectul unui dumping, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile care au făcut obiectul unui dumping, originare din India, Indonezia și Malaysia, au cauzat un prejudiciu material industriei din Uniune în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.
6. INTERESUL UNIUNII
6.1. Observație preliminară
(111)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a analizat dacă, în pofida concluziilor provizorii privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se concluziona că nu este în interesul Uniunii să se adopte măsuri antidumping provizorii în cazul de față. Analiza interesului Uniunii s-a bazat pe aprecierea tuturor diferitelor interese implicate, inclusiv cele ale industriei din Uniune, ale importatorilor și ale utilizatorilor produsului în cauză.
6.2. Industria din Uniune
(112)
Industria din Uniune a suferit un prejudiciu material din cauza importurilor din India, Indonezia și Malaysia care au făcut obiectul unui dumping. Se reamintește faptul că majoritatea indicatorilor de prejudiciu au prezentat o evoluție negativă pe parcursul perioadei luate în considerare. În special, indicatorii de prejudiciu referitori la performanța financiară a industriei din Uniune, cum ar fi fluxul de lichidități, randamentul investițiilor și rentabilitatea au fost grav afectați. În absența măsurilor, este foarte probabil ca deteriorarea situației economice a industriei din Uniune să se agraveze.
(113)
Este de așteptat ca instituirea taxelor antidumping provizorii să restabilească condițiile comerciale autentice pe piața Uniunii, permițând industriei din Uniune să alinieze prețurile produsului care face obiectul anchetei pentru a reflecta costurile diferitelor componente și condițiile de piață. Este de așteptat ca instituirea măsurilor provizorii să permită industriei din Uniune să-și recâștige cel puțin parțial cota de piață pierdută în cursul perioadei luate în considerare, cu impact ulterior pozitiv asupra situației financiare și a rentabilității sale.
(114)
Prin urmare, s-a concluzionat că instituirea de măsuri antidumping provizorii asupra importurilor de produs care face obiectul anchetei originar din India, Indonezia și Malaysia ar fi în interesul industriei din Uniune.
6.3. Importatori
(115)
S-au trimis chestionare la 21 de importatori din Uniune. Numai doi importatori au cooperat la anchetă, ambii situați în Regatul Unit și reprezentând împreună 0,3 % din totalul importurilor originare din țările în cauză în cursul PA. Doar cel mai important dintre cei doi importatori a făcut obiectul unei vizite. Cu toate acestea, la fața locului importatorul respectiv a refuzat să acorde accesul la conturile sale și, prin urmare, informațiile relevante nu au putut fi verificate. Totuși, a fost clar faptul că, deși instituirea măsurilor antidumping ar genera costuri mai mari pentru această societate, nu ar constitui însă o problemă foarte gravă în ceea ce privește activitățile sale, chiar și în raport cu aceiași clienți sau, dacă este necesar, în ceea ce privește schimbarea domeniului său de activitate.
(116)
Pe baza informațiilor disponibile, s-a concluzionat că, deși impunerea de măsuri antidumping provizorii ar avea un impact negativ asupra importatorului mai sus menționat, acesta ar trebui să fie în situația de a transfera cel puțin o parte din creșterea costurilor către clienții săi și/sau de a se orienta către alte surse de aprovizionare. Prin urmare, impunerea de măsuri provizorii nu ar trebui să aibă un impact negativ semnificativ asupra importatorilor.
6.4. Utilizatori
(117)
Utilizatorii de produs care face obiectul anchetei s-au arătat foarte interesați de acest caz. Din cei 97 de utilizatori contactați, 21 au cooperat la anchetă. Utilizatorii care au cooperat la anchetă reprezentau 25 % din importurile în Uniune de produs în cauză în timpul PA. Aceste societăți sunt implantate în întreaga Uniune și sunt prezente în sectoarele legate de produsele de îngrijire personală, produsele de menaj și detergenții industriali.
(118)
Din cele 21 de societăți, cele 5 care au făcut obiectul unei vizite reprezentau 18 % din totalitatea importurilor în UE de produs care face obiectul anchetei originar din țările în cauză în cursul perioadei de anchetă. Pe baza informațiilor verificate, se pare că acea proporție reprezentată de produsul care face obiectul anchetei în costurile de producție ale acestor societăți este semnificativă, fiind cuprinsă între 10 % și 20 %, în funcție de produsul final.
(119)
În trei dintre cele cinci societăți vizitate, aproximativ 15 % din numărul total de angajați lucrează în sectoare care utilizează produsul în cauză. Într-una dintre aceste societăți, acest procentaj este de aproximativ 70 %. În ceea ce privește ultima societate, nu a fost posibilă obținerea acestei informații din cauza structurii complexe a societății respective și a varietății produselor acesteia.
(120)
În cursul perioadei de anchetă, proporția medie a activităților care utilizau produsul care face obiectul anchetei din totalul activităților se ridica la 22 % pentru societățile care au făcut obiectul unei vizite, în timp ce marja de profit medie a acestor activități era de aproximativ 6 %. Pe baza acestor date și având în vedere nivelul relativ scăzut al măsurilor propuse, s-a estimat că impactul taxelor antidumping provizorii asupra importurilor originare din țările în cauză era în general destul de limitat. Anumiți utilizatori au afirmat că instituirea de măsuri antidumping ar crea probleme de disponibilitate a produsului care face obiectul anchetei în Uniune, ținând cont de faptul că există doar doi mari producători în Uniune, iar cererea de produs care face obiectul anchetei se află într-o continuă creștere. Cu toate acestea, ar trebui precizat faptul că nivelul relativ scăzut al măsurilor propuse nu ar trebui să excludă posibilitatea de a importa produsul care face obiectul anchetei din țările în cauză. În plus, cei doi producători din Uniune nu și-au exploatat la maximum capacitatea de producție în cursul perioadei luate în considerare. În afară de aceasta, este în continuare posibil să se efectueze importuri din alte țări terțe care nu fac obiectul acestor măsuri. În consecință, acest argument a fost respins.
(121)
Ținând cont de cele de mai sus, chiar dacă este probabil ca majoritatea utilizatorilor să fie afectați negativ din cauza măsurilor asupra importurilor originare din țările în cauză, impactul general pare să fie limitat. Prin urmare, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor disponibile, măsurile antidumping instituite asupra importurilor de produs care face obiectul anchetei originar din țările în cauză nu vor avea un impact negativ semnificativ asupra utilizatorilor produsului în cauză.
6.5. Concluzie privind interesul Uniunii
(122)
Ținând seama de cele menționate anterior și pe baza informațiilor disponibile privind interesul Uniunii, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că, în general, nu există motive imperioase împotriva instituirii de măsuri provizorii asupra importurilor de produs care face obiectul anchetei originar din țările în cauză.
7. MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII
(123)
Ținând seama de concluziile privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, ar trebui instituite măsuri antidumping provizorii pentru a se preveni agravarea prejudiciului cauzat industriei din Uniune de importurile care fac obiectul unui dumping.
7.1. Nivelul de eliminare a prejudiciului
(124)
Pentru a determina nivelul acestor măsuri, s-a ținut cont de marjele de dumping constatate și de valoarea taxei necesare pentru a elimina prejudiciul suferit de industria din Uniune.
(125)
Pentru calcularea valorii taxei necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că orice măsură ar trebui să permită industriei din Uniune să-și acopere costurile de producție și să realizeze un profit înainte de impozitare, profit pe care o industrie de acest tip ar putea să îl obțină în mod rezonabil în acest sector, în condiții de concurență normală, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, din vânzările de produs similar în Uniune.
(126)
Prin urmare, nivelul de eliminare a prejudiciului a fost calculat pe baza unei comparații între prețul mediu al importurilor care au făcut obiectul unui dumping și prețul indicativ al industriei din Uniune. Prețul indicativ a fost stabilit prin calcularea pragului de rentabilitate a vânzărilor industriei din Uniune (întrucât aceasta a semnalat existența unor pierderi pe durata PA) și prin adăugarea la acest preț de vânzare a unei marje de profit indicative. Industria din Uniune a afirmat că ar fi adecvată o marjă de profit indicativă de 15 %, însă nu a fost în măsură să justifice această afirmație. Prin urmare, marja de profit indicativă a fost stabilită provizoriu la 7,7 %, ceea ce corespunde ultimei marje de profit realizate de către unul dintre reclamanți în cursul ultimului an rentabil înainte de perioada luată în considerare.
(127)
Marja de subcotare medie a fost fixată la 24,2 % pentru India, 9,1 % pentru Indonezia și 25,7 % pentru Malaysia.
7.2. Măsuri provizorii
(128)
Prin prisma celor de mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, se consideră că ar trebui instituită o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de produs în cauză originar din India, Indonezia și Malaysia la cel mai scăzut nivel de eliminare a prejudiciului și dumpingului constatat, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În toate cazurile, cu excepția unuia, nivelurile taxei antidumping provizorii se bazează pe marja de dumping.
(129)
Pe baza celor prezentate mai sus, nivelurile taxelor antidumping propuse, exprimate în procente din prețul CIF franco frontiera Uniunii, înainte de vămuire, se stabilesc în mod provizoriu după cum urmează:
Țara
Societatea
Taxă antidumping provizorie %
India
VVF Limited
4,8
Toate celelalte societăți
9,3
Indonezia
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Toate celelalte societăți
7,6
Malaysia
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Toate celelalte societăți
13,8
(130)
Pentru fiecare societate, nivelurile individuale ale taxei antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, ele reflectă situația constatată în cursul anchetei în legătură cu societățile respective. Aceste niveluri ale taxei (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică astfel exclusiv importurilor de produse originare din țările în cauză și fabricate de societățile și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific, cu nume și adresă, în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și sunt supuse nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.
(131)
Orice cerere de aplicare a acestor niveluri individuale ale taxei antidumping (de exemplu, în urma unei schimbări a denumirii entității sau a înființării unor noi entități de producție sau de vânzare) ar trebui să fie adresată imediat Comisiei (4) și să conțină toate informațiile relevante privind, în special, orice modificare a activităților societății în ceea ce privește producția și vânzările interne și la export care rezultă, de exemplu, în urma acestei schimbări a denumirii sau în urma modificării respective a entităților de producție și de vânzare. Regulamentul va fi modificat, după caz, prin actualizarea listei societăților care beneficiază de niveluri individuale ale taxei.
(132)
Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei antidumping, nivelul taxei reziduale ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au realizat exporturi către Uniune în cursul PA.
(133)
În interesul unei bune administrări, ar trebui să se stabilească o perioadă în decursul căreia părțile interesate care s-au făcut cunoscute în termenul specificat în avizul de deschidere să își poată face cunoscute în scris punctele de vedere și să poată solicita o audiere. În afară de aceasta, trebuie să se precizeze că respectivele concluzii privind instituirea de taxe adoptate în sensul prezentului regulament sunt provizorii și pot fi reexaminate pentru instituirea oricăror măsuri definitive,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de alcooli grași saturați având lungimi ale lanțului de atomi de carbon de C8, C10, C12, C14, C16 sau C18 (fără a include izomerii cu catenă ramificată), incluzând alcooli grași saturați individuali (denumiți și „monocatenari”) și amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (categorizate adesea ca C8-C10), amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (categorizate adesea ca C12-C14) și amestecuri care conțin predominant o combinație de lanțuri de atomi de carbon având lungimea de C16-C18, provenind din India, Indonezia și Malaysia și încadrându-se în prezent la codurile NC ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 și ex 3823 70 00 (codurile TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 și 3823700091).
(2) Nivelul taxei antidumping provizorii care se aplică la prețul net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire se stabilește pentru produsele descrise la alineatul (1) și fabricate de către societățile enumerate mai jos după cum urmează:
Țara
Societatea
Taxă antidumping provizorie %
Cod adițional TARIC
India
VVF Limited, Sion (East), Mumbai
4,8
B110
Toate celelalte societăți
9,3
B999
Indonezia
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Toate celelalte societăți
7,6
B999
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Toate celelalte societăți
13,8
B999
(3) Punerea în liberă circulație în Uniune a produsului menționat la alineatul (1) este condiționată de depunerea unei garanții echivalente cu valoarea taxei provizorii.
(4) Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.
Articolul 2
Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot prezenta în scris punctele de vedere și pot înainta o cerere pentru a fi audiate de către Comisie, în termen de o lună de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
În temeiul articolului 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.
Articolul 3
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de șase luni.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2011.