PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 102/2012
ze dne 27. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Jižní Afriky podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „původní opatření“ a na šetření, které vedlo k opatřením uloženým původním nařízením, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
(2)
V roce 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1601/2001 (3) konečné antidumpingové clo na dovoz některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Ruské federace, a to v rozmezí od 9,7 % do 50,7 %. Stejná výše cel byla uložena nařízením Rady (ES) č. 1279/2007 (4) na základě částečného prozatímního přezkumu a přezkumu před pozbytím platnosti. V dubnu 2004 rozšířila Rada nařízením (ES) č. 760/2004 (5) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely ukrajinského původu přes Moldavsko. V říjnu 2004 rozšířila Rada obdobně nařízením (ES) č. 1886/2004 (6) původní opatření uložená proti ČLR na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka.
(3)
Nařízením (ES) č. 1858/2005 (7) zachovala Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení původní opatření. Na tato opatření se bude dále odkazovat jako na „platná opatření“ a na šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se bude dále odkazovat jako na „poslední šetření“. V květnu 2010 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 400/2010 (8) původní opatření na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky na základě šetření zaměřeného na obcházení antidumpingových opatření uložených na ocelová lana a kabely čínského původu přes Korejskou republiku.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (9) oznámila Komise dne 13. listopadu 2010 zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby ocelových lan a kabelů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(6)
Vzhledem ke skutečnosti, že s ohledem na dovoz pocházející z Indie nebyly takovéto důkazy k dispozici, nepožadoval žadatel zahájení přezkumu před pozbytím platnosti týkajícího se dovozu pocházejícího z Indie. Platnost opatření vztahujících se na dovoz pocházející z Indie proto dne 17. listopadu 2010 skončila (10).
3. Šetření
(7)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele a jejich sdružení, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě dvou týdnů od zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(9)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v ČLR, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v ČLR výběr vzorku nepoužije a dotazník se zašle výše uvedenému výrobci.
(10)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo dvacet výrobců/skupin výrobců v Unii. Na základě informací obdržených od výrobců / skupin výrobců v Unii vybrala Komise vzorek tří výrobců / skupin výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii.
(11)
Informace požadované v oznámení o zahájení řízení poskytlo a ochotu spolupracovat s Komisí projevilo osm dovozců. Jelikož však dotčený výrobek skutečně dováželi pouze dva dovozci, rozhodla se Komise výběr vzorku nepoužít a zaslat dotazník výše uvedeným dovozcům.
(12)
Dotazníky byly proto zaslány třem výrobcům/skupinám výrobců v Unii zařazeným do vzorku, dvěma dovozcům a všem známým vyvážejícím výrobcům ve třech dotčených zemích.
(13)
Vyvážející výrobce v ČLR, který odpověděl na formulář pro výběr vzorku, následně neposkytl odpověď na dotazník. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v ČLR.
(14)
V době zahájení šetření poskytl omezené podání jeden vyvážející výrobce na Ukrajině. Tento výrobce byl vyzván, aby vyplnil dotazník, odpověď na dotazník však neposkytl. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce na Ukrajině.
(15)
Odpověď na dotazník poskytl jeden vyvážející výrobce v Jižní Africe.
(16)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od tří výrobců / skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a jednoho uživatele.
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Německo,
-
skupina BRIDON složená ze dvou společností: Bridon International Ltd., Spojené království a BRIDON International GmbH, Německo,
-
REDAELLI Tecna Spa, Itálie;
b)
vyvážející výrobce v Jižní Africe:
-
SCAW South Africa Ltd., Jižní Afrika;
c)
dovozci:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Německo,
-
SENTECH International, Francie;
d)
uživatel:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Španělsko.
(18)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek jako v původním šetření a posledním šetření, na jejichž základě byla uložena platná opatření, tj. ocelová lana a kabely, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem přesahujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako „OLK“), v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).
2. Obdobný výrobek
(20)
V souladu se zjištěním z původního šetření a posledního šetření tento přezkum potvrdil, že ocelová lana a kabely vyráběné v ČLR a na Ukrajině a dovážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu v Jižní Africe a vyvážené do Unie, ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané na domácím trhu ve srovnatelné zemi, Turecku, a ocelová lana a kabely vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné konečné použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Jeden dovozce předložil tvrzení, jež bylo při posledním šetření uvedeno rovněž ze strany European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Tento dovozce tvrdil, že se dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané v Unii značně liší a že je nutno rozlišovat mezi lany a kabely pro obecné použití a pro specifická použití. Těmito tvrzeními se podrobně zabývalo původní nařízení a poslední nařízení o uložení prozatímních a konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku. V rozsudku ve věci T-369/08 EWRIA v. Evropská komise Tribunál mimoto rozhodl, že se Komise nedopustila zjevně nesprávného posouzení, když při šetřeních na základě dostupných důkazů nerozlišovala mezi lany a kabely pro obecné a pro specifická použití (11).
(22)
Jelikož dovozce nepředložil žádné nové údaje prokazující, že se změnil základ, jenž vedl k těmto původním zjištěním, potvrzují se závěry uvedené v původním a v posledním nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné pokračování dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(24)
Pokud jde o ČLR a Ukrajinu, plně nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců. Přihlásil se jeden vyvážející výrobce na Ukrajině a jeden vyvážející výrobce v ČLR a těmto výrobcům byl zaslán dotazník určený vyvážejícím výrobcům. Jejich odpovědi na dotazník se považovaly za neúplné a nekonzistentní a nebylo možno uskutečnit inspekce na místě v prostorách těchto společností. Dotyčné společnosti byly náležitě písemně informovány, že za této situace bude nutno v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. V Jižní Africe poskytl jediný známý vyvážející výrobce informace o svém prodeji na vývoz do Unie během období přezkumného šetření, který představoval veškerý vývoz Jižní Afriky do Unie v témže období.
(25)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 4 833 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,4 %. Při posledním šetření činil celkový dovoz z dotčených zemí 3 915 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se použila stejná metoda jako v původním šetření, pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici informace. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě ČLR a Ukrajiny, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
2.1 ČLR
(27)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových lan a kabelů z ČLR zaznamenaný Eurostatem 4 530 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,2 %.
2.1.1 Srovnatelná země
(28)
Vzhledem k tomu, že ČLR je zemí v procesu transformace, bylo při určování běžné hodnoty nutné vycházet z údajů získaných z vhodné třetí země s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(29)
V posledním šetření bylo za účelem stanovení běžné hodnoty použito jako srovnatelná země Turecko. S ohledem na toto šetření navrhl žadatel použít opět Turecko. Proti volbě srovnatelné země nebyly vzneseny žádné námitky.
(30)
Ze šetření vyplynulo, že Turecko má konkurenční trh s ocelovými lany a kabely, se třemi domácími výrobci uspokojujícími přibližně 53 % trhu a konkurenčním dovozem z ostatních třetích zemí. Dotčený výrobek nepodléhá v Turecku dovoznímu clu a při dovozu ocelových lan a kabelů do Turecka nejsou uložena žádná jiná omezení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku je obdobný jako výrobek vyvážený do Unie vyvážejícím výrobcem z ČLR.
(31)
Vyvozuje se proto závěr, že v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení představuje Turecko vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
2.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací obdržených od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny na domácím trhu v Turecku odběrateli, kteří nejsou ve spojení. Informace poskytnuté výrobcem byly analyzovány a bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážený průměr prodejních cen, za něž spolupracující výrobce v Turecku uskutečňoval prodej na domácím trhu odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
2.1.3 Vývozní cena
(34)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobci z ČLR nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou vhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení než údaje Eurostatu, jelikož příslušné kódy KN se vztahují na širší sortiment výrobků, než je dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.1.4 Srovnání
(35)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, u nichž bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny s ohledem na náklady na dopravu a pojištění.
2.1.5 Dumpingové rozpětí
(36)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přibližně 38 %.
2.2 Jižní Afrika
(37)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Jižní Afriky zaznamenaný Eurostatem 281 tun, což představovalo podíl na trhu Unie ve výši 0,1 %, tj. minimální úroveň. Veškerý tento dovoz připadal na jediného známého vyvážejícího výrobce.
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
Podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě cen, které jsou zaplaceny nebo mají být zaplaceny nezávislými odběrateli na domácím trhu v Jižní Africe, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku a že je reprezentativní.
2.2.2 Vývozní cena
(39)
Jelikož se veškerý vývoz dotčeného výrobku uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen, které byly zaplaceny nebo mají být zaplaceny.
2.2.3 Srovnání
(40)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni byly provedeny náležité úpravy o rozdíly, o nichž se tvrdilo a prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto opravy byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny z hlediska nákladů na dopravu, pojištění a úvěry.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 17 %, což je méně než dumpingové rozpětí ve výši 38,6 %, jež bylo zjištěno v původním šetření.
2.3 Ukrajina
(42)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu ocelových kabelů a lan z Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 22 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši méně než 0,1 %, tj. minimální úroveň.
2.3.1 Běžná hodnota
(43)
Podle článku 18 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací uvedených v žádosti o přezkum podané žadatelem, jež odpovídaly ceně, která je zaplacena nebo má být zaplacena odběrateli na domácím trhu na Ukrajině, kteří nejsou ve spojení.
2.3.2 Vývozní cena
(44)
Vzhledem ke skutečnosti, že ukrajinští výrobci nespolupracovali, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení vývozní cena stanovena na základě veřejně dostupných informací. Bylo zjištěno, že pro výpočet dumpingového rozpětí jsou nejvhodnější informace shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení, jelikož tyto informace se vztahují přesně na dotčený výrobek vymezený v 19. bodě odůvodnění.
2.3.3 Srovnání
(45)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení upravena o náklady na námořní přepravu a pojištění uvedené v žádosti o přezkum podané žadatelem. Pro období přezkumného šetření bylo proto stanoveno dumpingové rozpětí vyšší než 80 %.
3. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžné poznámky
(46)
Žádný z 28 známých vyvážejících výrobců v ČRL nespolupracoval.
(47)
Dva vyvážející výrobci v Jižní Africe, kteří byli uvedeni v žádosti o přezkum, odpověděli na dotazy Komise, avšak pouze výrobce se zájmem o vývoz do Unie spolupracoval a vyplnil dotazník. V Jižní Africe neexistují žádní jiní známí výrobci.
(48)
Pokud jde o Ukrajinu, známý vyvážející výrobce spolupráci ukončil, jak bylo objasněno ve 14. bodě odůvodnění. Na Ukrajině nejsou známi žádní jiní výrobci.
3.2 ČLR
3.2.1 Předběžné poznámky
(49)
V původním šetření byla pro všechny čínské společnosti stanovena jediná sazba antidumpingového cla ve výši 60,4 %. Objem dovozu z ČLR se významně snížil z 11 484 tun během období šetření v původním šetření (EU-15) na 1 942 tun během období přezkumného šetření v posledním šetření (EU-25), poté však v období tohoto přezkumného šetření vzrostl na 4 530 tun. Podotýká se však, že dovoz z ČLR vykazuje od roku 2001 vzestupnou tendenci. Současný podíl ČLR na trhu činí přibližně 2,2 %.
(50)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření bylo pravděpodobné pokračování dumpingu, bylo posouzeno cenové chování vyvážejících výrobců na jiných vývozních trzích, ceny vývozu do Unie, výrobní kapacity a obcházení opatření. Informace týkající se dovozních cen vývozců byly stanoveny podle údajů Eurostatu, objemy a ceny vývozu na základě statistických údajů ČLR a informace o kapacitě na základě informací uvedených v žádosti. Bylo zjištěno, že pro srovnání s statistickými údaji ČLR jsou nejvhodnější údaje Eurostatu, jelikož srovnání bylo možno provést pouze pro širší definici výrobku, jak je objasněno v dalším bodě odůvodnění.
3.2.2 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenami vývozu do Unie
(51)
Statistické údaje, které jsou dostupné ve veřejných databázích ČLR, se vztahují na širší definici výrobku, než je dotčený výrobek. Na základě těchto informací nebylo proto možné provést smysluplnou analýzu množství vyvezeného na ostatní trhy. Analýza cen, při níž bylo možné využít databázi ČLR, vychází z přiměřených odhadů vzhledem k podobným vlastnostem ostatních výrobků, jež mohly být do analýzy zahrnuty.
(52)
Na základě dostupných informací (jak bylo objasněno ve výše uvedeném bodě odůvodnění) bylo zjištěno, že ceny vývozu z ČLR na ostatní vývozní trhy jsou v průměru podstatně nižší než ceny vývozu do Unie (přibližně o 30 %, bez přihlédnutí k uhrazenému antidumpingovému clu). Jelikož se (jak je vyvozeno v 36. bodě odůvodnění) vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za dumpingové ceny, naznačuje to, že dumping při vývozu na trhy ostatních třetích zemí byl pravděpodobně ještě vyšší než při vývozu do Unie. Usuzovalo se rovněž, že úroveň cen při vývozu do ostatních třetích zemí lze považovat za ukazatele pravděpodobné výše cen při vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vzhledem k nízké úrovni cen na trzích třetích zemí vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení cen vývozu do Unie, v důsledku čehož by se zvýšil rovněž dumping.
3.2.3 Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(53)
Bylo rovněž zjištěno, že výše cen při prodeji výrobním odvětvím Unie v Unii byla v průměru podstatně vyšší než úroveň cen vývozců v ČLR při vývozu na trhy ostatních třetích zemí. Skutečnost, že převládající cenová úroveň u dotčeného výrobku na trhu Unie činí tento trh velmi přitažlivým, platí i pro ČLR. Vyšší úroveň cen na trhu Unie představuje pobídku k zvýšení vývozu do Unie.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(54)
Jak bylo vyvozeno v 36. bodě odůvodnění, na základě běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi se vývoz z ČLR do Unie uskutečňoval za značně dumpingové ceny. Není důvod se domnívat, že by se v případě neexistence opatření dovoz neuskutečňoval za podobné dumpingové ceny a v ještě větším množství.
3.2.5 Nevyužitá kapacita a zásoby
(55)
Podle žádosti o přezkum a na základě ověření s veřejně dostupnými informacemi (tj. informacemi, které společnosti zveřejňují na svých internetových stránkách) se kapacita všech vyvážejících výrobců v ČLR odhadovala na 1 355 000 tun. Odhad žadatele týkající se využití kapacity výrobcův ČLR činil přibližně 63 %, což znamená nevyužitou kapacitu přesahující 500 000 tun. Žadatel poskytl rovněž informace o dalších výrobních zařízeních, která se budují, a o velikosti domácího trhu. Výrobci v ČLR mají proto značné volné kapacity, které významně překračují nejen množství vyvezené do Unie během období přezkumného šetření, nýbrž rovněž celkovou spotřebu v Unii. Je proto k dispozici kapacita k obrovskému zvýšení množství vyváženého do Unie, zejména vzhledem ke skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu v takovémto množství mohly absorbovat trhy třetích zemí nebo domácí trh. V této souvislosti je třeba podotknout, že je velmi nepravděpodobné, že by byl domácí trh v ČLR schopen absorbovat významný objem těchto volných kapacit vzhledem k existenci značného počtu vzájemně soutěžících výrobců.
3.2.6 Obcházení opatření
(56)
Podle zjištění byla platná opatření uložená na dovoz dotyčného výrobku z ČLR obcházena dovozem přes Maroko v roce 2004 a přes Korejskou republiku v roce 2010. To prokazuje jednoznačný zájem prodejců čínských ocelových lan a kabelů o trh Unie a jejich neochotu soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové. To se považovalo za další náznak toho, že by se objem vývozu z ČLR pravděpodobně zvýšil a že by tento vývoz vstupoval na trh Unie s dumpingovými cenami, pokud by byla opatření zrušena.
3.3 Jižní Afrika
3.3.1 Předběžné poznámky
(57)
V Jižní Africe existují dva známí výrobci. Jak bylo vysvětleno výše, při tomto přezkumném šetření spolupracoval jeden vyvážející výrobce.
(58)
Druhý známý výrobce neprojevil o vývoz do Unie zájem a uvedl, že jeho výrobní kapacity jsou plně využity a že výrobky jsou prodávány na domácím trhu v Jižní Africe.
(59)
Dovoz z Jižní Afriky se od uložení původních opatření podstatně snížil. Během období přezkumného šetření byl podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu (0,1 %) nižší než minimální prahová hodnota a činil celkem 281 tun. Většina tohoto dovozu byla mimoto určena pro použití na moři, které se od doby posledního šetření značně rozvinulo a v EU nebylo celně odbaveno. Do volného oběhu v EU bylo propuštěno pouze menší množství dotčeného výrobku.
(60)
Aby bylo možné zjistit, zda by v případě zrušení opatření dumping přetrvával, byly přezkoumány informace, které poskytl spolupracující vývozce a které se týkaly objemů a cen vývozu do Unie a do třetích zemí, nevyužité kapacity a zásob a situace na domácím trhu v Jižní Africe.
3.3.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(61)
Spolupracující vývozce dotčeného výrobku poskytl informace o objemech a cenách na jiných vývozních trzích, než je Unie. Vyvážející výrobce prodává na vývozních trzích značnou část své výroby, ačkoliv se objemy vývozu během posuzovaného období snížily. Vývozní činnost společnosti je zaměřena především na dva specifické tržní segmenty: lana pro použití v hlubinných dolech a při vrtání na moři.
(62)
Ceny společnosti při vývozu do třetích zemí byly v porovnání s cenami vývozu do Unie včetně platného antidumpingového cla ve všech letech posuzovaného období celkově podstatně vyšší (30 % až 70 %). Z cenové výhody, kterou vývozce dosahuje na trzích v ostatních třetích zemích v porovnání s cenami na trhu Unie, vyplývá, že vývozce v budoucnu nevstoupí na trh Unie s významným množstvím, pokud by byla opatření zrušena. V této souvislosti se mělo rovněž za to, že se (jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění) vývozní činnost společnosti zaměřuje na výrobky, které nejsou na trhu Unie většinou poptávány.
3.3.3 Nevyužitá kapacita a zásoby
(63)
Od doby posledního šetření udržoval spolupracující vyvážející výrobce zásoby na stálé úrovni. Využití kapacity (přibližně 70-75 %) bylo rovněž na obvyklých úrovních vzhledem k technickým omezením ve výrobním procesu. Maximálně dostupná volná kapacita je v rozmezí 1 500-3 500 tun. Vyvážející výrobce neplánuje významné rozšíření výrobní kapacity. Zdá se, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem ke skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(64)
Uvádí se proto, že výroba je určena především pro domácí trh, na němž se dosahuje vysokého zisku, společnost proto nemá zájem o vývoz významného množství do Unie.
3.4 Ukrajina
3.4.1 Předběžné poznámky
(65)
Vzhledem ke skutečnosti, že známý ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval (jak bylo uvedeno v 14. bodě odůvodnění), vycházela zjištění v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jelikož o ukrajinském výrobním odvětví je k dispozici jen málo informací, vycházejí níže uvedené závěry z údajů obsažených v žádosti o přezkum podané žadatelem a z veřejně dostupných obchodních statistik. Podotýká, že na Ukrajině neexistují žádní jiní známí výrobci a že se níže uvedené úvahy ohledně výrobních kapacit týkají známého vyvážejícího výrobce.
(66)
Aby bylo možné zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly přezkoumány ceny vývozu do třetích zemí a do Unie, nevyužité kapacity a obcházení opatření.
3.4.2 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a vývozními cenami do Unie
(67)
Jelikož nebyly k dispozici žádné jiné spolehlivější údaje, byly s ohledem na ostatní vývozní trhy vzaty v úvahu údaje uvedené v žádosti, jež jsou založeny na veřejně dostupných statistikách. Analýza dostupných údajů prokázala, že průměrné ceny vývozu do těchto zemí byly podstatně nižší než průměrné ceny vývozu do Unie. Jak již bylo objasněno výše v případě ČLR a Jižní Afriky, ceny vývozu do ostatních třetích zemí se považovaly za ukazatele pravděpodobné výše cen vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že existuje značný prostor k snížení vývozních cen do Unie, a to velmi pravděpodobně za dumpingové ceny.
3.4.3 Nevyužitá kapacita
(68)
V minulých letech dva dříve známí vyvážející výrobci své činnosti sloučili. Výrobní kapacita, která byla zjištěna v posledním šetření, se proto zmenšila. Podle důkazů, které byly obsaženy v žádosti, a podle tvrzení známého vyvážejícího výrobce je odhadovaná výrobní kapacita na Ukrajině v rozmezí od 35 000 do 40 000 tun, přičemž k vlastní výrobě se využívá přibližně 70 %. Volná kapacita v rozmezí od 10 500 do 12 000 tun proto naznačuje, že existuje kapacita k významnému zvýšení množství vyváženého do Unie. Zjevná spotřeba na Ukrajině, která byla vypočítána na základě známých výrobních a statistických údajů o dovozu a vývozu, naznačuje, že domácí trh není schopen absorbovat dodatečnou kapacitu. Ze všech tří dotčených zemí je proto Ukrajina zemí, u níž nejvíce hrozí přesměrování nevyužité kapacity na trh Unie, zejména kvůli skutečnosti, že neexistují žádné náznaky, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3.4.4 Obcházení opatření
(69)
Po uložení stávajících opatření na dovoz ocelových lan a kabelů z Ukrajiny bylo zjištěno, že tato opatření jsou obcházena dovozem ocelových lan a kabelů z Moldavska. Usuzovalo se, že zjištěné obcházení je dalším faktorem, který prokazuje zájem o vstup na trh Unie a neschopnost soutěžit na trhu Unie s cenami, které nejsou dumpingové.
3.5 Závěr
(70)
U ČLR a Ukrajiny bylo zjištěno pokračování významného dumpingu a v případě Jižní Afriky jeho pokračování na nižší úrovni, ačkoliv objemy dovozu z Jižní Afriky a Ukrajiny byly na nízké úrovni.
(71)
Aby bylo možno zjistit, zda je v případě zrušení opatření pravděpodobné pokračování dumpingu, byly analyzovány volné kapacity a nevyužité zásoby a rovněž cenové a vývozní strategie na jednotlivých trzích. Toto zkoumání prokázalo, že v ČLR a v menší míře na Ukrajině existuje významná volná kapacita a nahromaděné zásoby. V Jižní Africe nebyly zaznamenány žádné významné volné kapacity ani mimořádné zásoby. Dále bylo zjištěno, že v případě ČLR a Ukrajiny byly ceny vývozu do ostatních třetích zemí obecně nižší než ceny vývozu na trh Unie, a že Unie je proto pro vyvážející výrobce z těchto zemí i nadále přitažlivým trhem. Jihoafrický vývoz do ostatních zemí byl však na podstatně vyšší úrovni než vývoz do Unie a zdálo se, že se neuskutečňuje za dumpingové ceny. Byl proto vyvozen závěr, že by vývoz z ČLR a Ukrajiny do třetích zemí byl s velkou pravděpodobností přesměrován do Unie, pokud by byl možný vstup na trh Unie bez antidumpingových opatření. K vyššímu dovozu z těchto zemí by pravděpodobně vedla rovněž dostupná volná výrobní kapacita. Z analýzy cenových strategií mimoto vyplynulo, že by se vývoz z Ukrajiny a ČLR s největší pravděpodobností uskutečňoval za dumpingové ceny. Tyto závěry byly podpořeny skutečností, že v případě ČLR i Ukrajiny bylo zjištěno, že stávající opatření byla obcházena dovozem přes jiné země, což naznačuje, že vyvážející země nejsou schopny soutěžit na trhu Unie se spravedlivými cenami. U výrobce z Jižní Afriky se naopak usuzovalo, že je schopen soutěžit na trzích ostatních třetích zemí s ostatními výrobci, včetně výrobců v Unii, se spravedlivými cenami. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se v případě ČLR a Ukrajiny konstatuje, že by pravděpodobně pokračoval dumpingový dovoz ve značném množství, pokud by opatření pozbyla platnosti. S přihlédnutím k nižší úrovni dumpingu od doby původního šetření, skutečnosti, že se vývoz do ostatních zemí uskutečňoval za podstatně vyšší ceny než vývoz do EU, a očekávané nízké poptávce po jihoafrických výrobcích se naopak usuzuje, že v případě dovozu z Jižní Afriky není pravděpodobné pokračování dumpingového dovozu ve značném množství.
(72)
Ukrajinská vláda se k výše uvedeným zjištěním vyjádřila a uvedla, že předpoklad, že by zrušení antidumpingových opatření vedlo k přesměrování produkce ukrajinského výrobce na trh Unie je přehnané a nepřiměřené. Na podporu svého tvrzení ukrajinská vláda předložila argument, že platná opatření vedla ke ztrátě odběratelských kontaktů v EU a tudíž k ukončení vývozu do Unie, a že místo toho se ukrajinský vývoz nyní zaměřuje na trhy ve Společenství nezávislých států (SNS) a v Asii. Ukrajinská vláda se však nijak nevyjádřila k atraktivitě trhu Unie, která plyne ze značného cenového rozdílu na těchto trzích, jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění, a pominula tudíž, že je skutečně pravděpodobné, že by byl ukrajinský vývoz přesměrován do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(73)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že klesající objem vývozu na jiné trhy ze strany výrobce v Jižní Africe podle předpokladu povede ke zvýšení volné kapacity, která nebude absorbována domácím trhem, a povede proto ke zvýšení dovozu do Unie. Tyto argumenty však nebyly podloženy důkazy. Bylo naopak konstatováno, že pokles vývozu u spolupracujícího vývozce byl během posuzovaného období zmírňován prodejem na domácím trhu, který se během stejného období snižoval méně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření také vzrostl celkový objem prodeje společnosti. Nic tudíž nenasvědčuje tomu, že by argumentace žadatele mohla být odůvodněná.
(74)
Kromě toho žadatel Komisi kritizoval za to, že nevzala v potaz skutečnost, že výrobce v Jižní Africe nespolupracoval, a dále že to, že tato společnost v minulosti nevyvážela, neznamená, že nebude vyvážet v budoucnu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že tato společnost během posuzovaného období do Unie nevyvážela. Antidumpingová opatření neslouží k zákazu legálního dovozu do Unie. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
D. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(75)
V Unii vyrábí ocelová lana a kabely více než 25 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(76)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzorek sestávající ze tří výrobců/skupin výrobců byl vybrán z níže uvedených 20 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace:
-
skupina BRIDON složená ze společností Bridon International Ltd (Spojené království) a Bridon International GmbH (Německo),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Německo),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Německo),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH und Co. KG (Německo),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Německo),
-
Teufelberger Seil GmbH (Německo),
-
ŽDB Group a. s. (Česká republika),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Španělsko),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalsko),
-
D. Koronakis SA (Řecko),
-
N. Leventeris SA (Řecko),
-
Drumet SA (Polsko),
-
Metizi JSC (Bulharsko),
-
Arcelor Mittal Wire France (Francie),
-
Brunton Shaw UK Limited (Spojené království),
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumunsko),
-
Redaelli Tecna Spa (Itálie),
-
Remer SRL (Itálie),
-
Metal Press SRL (Itálie),
-
Randers Reb International A/S (Dánsko).
(77)
Podotýká se, že na tři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo 40 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, přičemž na výše uvedených 20 výrobců v Unii připadalo 96 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření, pokládali se proto za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(78)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do EU.
(79)
Spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 21 % z 255 985 tun na 203 331 tun. Po mírném zvýšení o 1 % v roce 2008 se v roce 2009 spotřeba v důsledku hospodářského poklesu významně snížila o 22 procentních bodů a v období přezkumného šetření zůstala na podobné úrovni.
2007
2008
2009
RIP
Spotřeba v Unii
(v tunách)
255 986
257 652
201 975
203 331
index
100
101
79
79
2. Dovoz z dotčených zemí
2.1 Souhrnné posouzení
(80)
V předchozích šetřeních byl dovoz ocelových kabelů a lan pocházejících z ČLR, Jižní Afriky a Ukrajiny posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(81)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z ČLR a Ukrajiny (na rozdíl od Jižní Afriky) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. V případě Jižní Afriky bylo zjištěno, že kapacita k zvýšení množství vyváženého do Unie je velmi omezená vzhledem k nízké volné kapacitě a skutečnosti, že by případnou dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
(82)
Co se týká podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, bylo zjištěno, že dovoz z Jižní Afriky nesoutěží přímo s dovozem z ostatních dvou zemí. V tomto ohledu byly ceny jednotlivých typů výrobků dovážených z Jižní Afriky podstatně vyšší (jak je uvedeno v 87. a 91. bodě odůvodnění) než ceny dovozu z ostatních dvou zemí. Tyto vyšší ceny vedly k neexistenci cenového podbízení dovozem z Jižní Afriky na rozdíl od zjištění značného cenového podbízení u dovozu z ostatních dvou zemí.
(83)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že ocelová lana a kabely dovážené z těchto zemí mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených ocelových lan a kabelů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážená ocelová lana a kabely pocházející z dotčených zemí soutěží s ocelovými lany a kabely vyráběnými v Unii.
(84)
Na základě výše uvedených skutečností se proto usuzovalo, že v případě ČLR a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Jižní Afriky nebyla splněna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4, a zejména podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
2.2 Dovoz z ČLR a Ukrajiny
2.2.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(85)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 54 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 43 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následovalo další snížení o 13 procentních bodů.
(86)
Podíl čínského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 3,8 % na 2,2 %.
(87)
Co se týká dovozních cen, ty v posuzovaném období vzrostly o 29 %. Po nárůstu o 11 % v roce 2008 se v roce 2009 dále zvýšily a v období přezkumného období byly stálé.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
9 844
10 081
5 830
4 553
index
100
102
59
46
Podíl na trhu (v %)
3,8
3,9
2,9
2,2
index
100
102
75
58
Cena dovozu
1 073
1 195
1 394
1 388
index
100
111
130
129
2.2.2 Cenové podbízení
(88)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 47,4 % do 58,2 %.
2.3 Dovoz z Jižní Afriky
2.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny z Jižní Afriky
(89)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Jižní Afriky v posuzovaném období snížil o 77 %. V roce 2009 byl zaznamenán značný pokles o 94 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření následoval malý nárůst o 17 procentních bodů.
(90)
Podíl dovozu z Jižní Afriky se v posuzovaném období snížil z 0,5 % na 0,1 %.
(91)
Co se týká dovozních cen, ty se v posuzovaném období trvale zvyšovaly a celkem vzrostly o 52 %.
2007
2008
2009
RIP
Dovoz
(v tunách)
1 229
846
73
281
index
100
69
6
23
Podíl na trhu (v %)
0,5
0,3
0,0
0,1
index
100
68
7
29
Cena dovozu
1 504
1 929
2 217
2 280
index
100
128
147
152
2.3.2 Cenové podbízení
(92)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Jižní Africe bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že je negativní. Vzhledem k tomu, že v Jižní Africe neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
3. Dovoz ze zemí, na něž byla opatření rozšířena
3.1 Korejská republika
(93)
Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, bylo zjištěno obcházení původních opatření týkajících se ČLR přes Korejskou republiku (Jižní Korea). Antidumpingové clo uložené na dovoz pocházející z ČLR bylo proto rozšířeno na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Jižní Koreje, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyráběných jedenácti skutečnými jihokorejskými výrobci.
(94)
Po šetření zaměřeném na obcházení opatření a rozšíření antidumpingového cla na dovoz zasílaný z Jižní Koreje se dovoz podstatně snížil a podíl na trhu klesl z 18,7 % v roce 2007 na 12,8 % v období přezkumného šetření. Zdá se, že tento procentní podíl odpovídá podílu skutečných korejských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno osvobození od cla.
3.2 Moldavsko
(95)
Bylo zjištěno, že v posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Moldavska blížil nule. Nebyla proto zapotřebí žádná další analýza.
3.3 Maroko
(96)
V posuzovaném období se dovoz pocházející nebo zasílaný z Maroka snížil o 51 %. Jeho podíl na trhu představoval v posuzovaném období méně než 0,5 %.
4. Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruské federace definovaných v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1601/2001 (12) v posuzovaném období snížil o 41 %.
(98)
Podíl ruského dovozu na trhu klesl z 1,5 % v roce 2007 na 1,1 % v období přezkumného šetření.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
5.1 Předběžné poznámky
(100)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 75. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(101)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(102)
Jeden z výrobců ze skupiny Bridon zařazené do vzorku, Bridon International Limited, vedl v posuzovaném období účetnictví v GBP. V důsledku toho byly některé ukazatele újmy ovlivněny kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
5.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(103)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 9 %, tj. z 182 681 tun na 165 394 tun. V roce 2008 zůstal objem výroby stálý, načež se v roce 2009 v důsledku světového hospodářského poklesu významně snížil o 13 %. V období přezkumného šetření došlo k oživení a výroba vzrostla o 4 procentní body. Objem výroby se snížil méně než spotřeba na trhu Unie v důsledku poptávky na trzích mimo EU.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Objem výroby
(v tunách)
182 681
182 691
159 266
165 394
index
100
100
87
91
b) Kapacita a míra využití kapacity
(104)
Výrobní kapacita během posuzovaného období klesla o 6 %. V roce 2009 se snížila o 10 %, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 4 procentní body. Jelikož se výroba snížila relativně více než kapacita, kleslo využití kapacity z 69 % v roce 2007 na 66 % v období přezkumného šetření.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Kapacita
265 779
261 383
239 312
249 254
index
100
98
90
94
Využití kapacity
69 %
70 %
67 %
66 %
index
100
102
97
97
c) Zásoby
(105)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie v roce 2008 a 2009 vzrostl, v období přezkumného šetření se však snížil na úroveň roku 2007.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Konečný stav zásob
(v tunách)
12 656
13 254
12 790
12 651
index
100
105
101
100
d) Objem prodeje
(106)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 20 %. Po 5 % poklesu v roce 2008 se objem prodeje v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu dále snížil o 24 procentních bodů. Tento vývoj je v souladu s vývojem na trhu Unie, který se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření v důsledku hospodářského poklesu snížil o 21 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
112 387
106 431
80 340
89 551
index
100
95
71
80
e) Podíl na trhu
(107)
Výrobnímu odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření podařilo udržet stálý podíl na trhu ve výši 44 %. V letech 2008 a 2009 se však podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil na 41 resp. 40 %.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Podíl na trhu
44 %
41 %
40 %
44 %
index
100
94
91
100
f) Růst
(108)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 21 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 20 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu proto mírně vzrostl, zatímco dovoz z dotčených zemí přišel v témže období téměř o 2 procentní body.
g) Zaměstnanost
(109)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížila o 12 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009, kdy se zaměstnanost snížila o 8 procentních bodů. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit nové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Zaměstnanost
3 052
2 978
2 752
2 694
index
100
98
90
88
h) Produktivita
(110)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala, jelikož se v roce 2008 zvýšila o 2 procentní body, poté v roce 2009 klesla o 5 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření vzrostla o 6 procentních bodů.
Výrobní odvětví Unie
2007
2008
2009
RIP
Produktivita
59,9
61,3
57,9
61,4
index
100
102
97
103
i) Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, která byla vysoká, nelze tento dopad vzhledem k celkovému objemu dovozu z dotčených zemí a existenci antidumpingových cel považovat za významný.
5.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
j) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(112)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostly o 11 %. Ceny až do roku 2009 postupně vzrostly o 16 %, načež v období přezkumného šetření klesly o 5 procentních bodů. Tento cenový vývoj je spojen se skutečností, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přesunout objednávky s vysokou cenou, které byly přijaty před hospodářským poklesem, do roku 2009. Souvisí to rovněž s postupným přechodem výrobního odvětví Unie na ocelová lana a kabely s vyšší cenou, tj. na ocelová lana a kabely s vyšším průměrem.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
3 219
3 492
3 720
3 560
index
100
108
116
111
k) Mzdy
(113)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Z níže uvedené tabulky však není možné vyvodit žádný smysluplný závěr, jelikož mzda na zaměstnance byla významně ovlivněna kolísáním směnného kurzu mezi GBP a EUR v posuzovaném období.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Mzdy na plný pracovní úvazek (v EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
index
100
92
85
88
l) Investice a schopnost získat kapitál
(114)
Ačkoliv se investice do ocelových lan a kabelů v posuzovaném období snížily o 32 %, byly významné a činily více než 35 milionů EUR. Investice se soustředily především na ocelová lana a kabely s vysokou marží. Výrobci zařazení do vzorku se v posuzovaném období nesetkali s problémy při získávání kapitálu, jelikož investice mohly být obvykle splaceny během několika málo let.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Investice
(v tisících EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
index
100
73
51
68
m) Ziskovost na trhu Unie
(115)
Výrobcům zařazeným do vzorku se během celého posuzovaného období dařilo dosahovat zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než 5 % cílový zisk stanovený v původním šetření. Výsledky, jichž dosáhli výrobci zařazení do vzorku, vysvětluje především cenový vývoj mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření a trvalá světová poptávka po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, jež jim umožnily rozpustit fixní náklady. Pokles ziskovosti v období přezkumného šetření je vysvětlen snížením cen a snížením objemu výroby, jež mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Ziskovost na trhu Unie (v %)
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
Index
100
158
307
179
n) Návratnost investic
(116)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v oblasti ocelových lan a kabelů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou ocelových lan a kabelů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Návratnost investic (v %)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
Index
100
184
312
284
o) Peněžní tok
(117)
Situace v oblasti peněžního toku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zlepšila a v celém posuzovaném období sledovala výše uvedené tendence zaznamenané u ziskovosti.
Výrobci zařazení do vzorku
2007
2008
2009
RIP
Peněžní tok
(v tisících EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
index
100
190
298
226
p) Překonání účinků minulého dumpingu
(118)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, zaměstnanosti a investic, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu EU a na trzích třetích zemí v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého obchodního rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po uložení antidumpingových opatření v roce 1999 dokládá, že opatření jsou účinná a že výrobní odvětví Unie překonalo účinky minulého dumpingu.
(119)
Ukrajinská vláda dala najevo, že nerozumí tomu, jak by zrušení antidumpingových cel na dovoz z Ukrajiny mohlo způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, když jeho ukazatelé újmy většinou vykazovaly pozitivní trendy v období hospodářské krize a zvláště mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Avšak tato analýza vycházela z omezeného časového období a nikoliv z celého posuzovaného období. Je třeba uvést, že toto období nepředstavuje celkový trend, který začal v situaci, kdy se ani nedosahovalo cílového zisku, a nakonec jej bylo dosaženo navzdory hospodářské krizi, která měla vliv na výrobní odvětví Unie a jeho ukazatele na konci posuzovaného období. Jak je uvedeno v 112. a 115. bodě odůvodnění, lze celkově pozitivní celkovou situaci výrobního odvětví Unie ve skutečnosti vysvětlit jednak vysokým počtem objednávek ke konci roku 2008, což se promítlo do roku 2009, a jednak nárůstem spotřeby na trzích mimo EU, což přispělo k celkovým pozitivním trendům v případě ukazatelů souvisejících se ziskem.
5.4 Závěr
(120)
Ačkoliv se spotřeba snížila o 21 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo udržet jeho podíl na trhu, ceny vzrostly o 11 %, zásoby zůstaly na přiměřené úrovni, přičemž objem výroby klesl méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(121)
Jak je objasněno v 55. a 68. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR a na Ukrajině by s využitím dostupných volných kapacit mohli podstatně zvýšit objem vývozu do Unie. K dispozici jsou značné kapacity dosahující více než 500 000 tun, což představuje celou spotřebu v Unii. Je proto pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření proniklo na trh Unie značné množství čínských a ukrajinských ocelových lan a kabelů, dovoz z těchto zemí by opět získal ztracený podíl na trhu, který by se dále zvyšoval.
(122)
Jak je zdůrazněno v 88. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z ČLR a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 67. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu Unie s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu Unie. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z ČLR a Ukrajiny za dumpingové ceny, vedlo by to k zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v původním šetření. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(123)
V případě Jižní Afriky se zdá (jak bylo uvedeno v 63. bodě odůvodnění), že volné kapacity jsou omezené. Jak bylo zdůrazněno v 92. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že ceny jihoafrického vývozu do Unie se nepodbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k malému objemu vyváženému do Unie, který na trh Unie vstoupil, byly s cenami výrobního odvětví podle jednotlivých typů výrobku srovnány rovněž ceny jihoafrických ocelových lan a kabelů vyvážených na pět hlavních trhů mimo Unii. Rovněž u těchto cen nebylo zjištěno cenové podbízení s ohledem na ceny výrobního odvětví Unie.
(124)
Vzhledem k omezeným volným kapacitám a neexistenci cenového podbízení se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Jižní Afriky se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR a Ukrajině nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(126)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(127)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že si výrobní odvětví Unie udrželo v průběhu posuzovaného období svůj podíl na trhu, ostře kontrastuje se situací v době před uložením opatření v roce 1999. Podotýká se rovněž, že se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření ziskovost výrobního odvětví Unie zlepšila. Dále se připomíná, že bylo zjištěno obcházení opatření dovozem z Maroka, Moldavska a Jižní Koreje. Pokud by nedošlo k tomuto vývoji, mohla být situace výrobního odvětví Unie ještě příznivější.
(128)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z ČLR a z Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
3. Zájem dovozců
(129)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření významný. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto řízení plně spolupracovali dva dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Při šetření však bylo zjištěno, že existují jiné zdroje dodávek a že ceny dovozu z ostatních zemí jsou na podobných úrovních jako ceny dovozu z ČLR.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na jejich finanční situaci a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
4. Zájem uživatelů
(131)
Ocelová lana a kabely mají široké použití, a mohlo být tudíž dotčeno velké množství uživatelských výrobních odvětví, například rybolov, námořnictví / lodní doprava, ropný a plynárenský průmysl, důlní průmysl, lesnictví, letecká doprava, strojírenství, stavebnictví, zdviže. Výše uvedený seznam uživatelských výrobních odvětví je pouze orientační.
(132)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, v tomto řízení spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a ocelová lana a kabely nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny ocelových lan a kabelů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(133)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(134)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Jižní Afriky. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly změnit výše uvedené závěry.
(135)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR a z Ukrajiny. Opatření vztahující se na dovoz z Jižní Afriky by měla být naopak zrušena.
(136)
Jak je uvedeno ve 2. a 3. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny a ČLR byla navíc rozšířena na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka resp. Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Zachované antidumpingové clo uložené na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 2. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, Maroka a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda byl u něj deklarován původ z Moldavska, Maroka nebo Korejské republiky, či nikoli. Vyvážející výrobce v Maroku, který byl osvobozen od opatření, jež byla rozšířena nařízením (ES) č. 1886/2004, by měl být osvobozen i od opatření uložených tímto nařízením. Od opatření uložených tímto nařízením by mělo být osvobozeno rovněž jedenáct vyvážejících výrobců v Jižní Koreji, kteří byli osvobození od opatření, jež byla rozšířena prováděcím nařízením (ES) č. 400/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 a 7312109819), pocházejících z Čínské lidové republiky a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Čínské lidové republiky 60,4 %.
3. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobek popsaný v odstavci 1 a pocházející z Ukrajiny 51,8 %.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Čínské republiky, jak je stanoveno v odstavci 2, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Maroka či nikoli (kódy TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 a 7312109812), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných společností Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Morocco (doplňkový kód TARIC A567), a na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky či nikoli (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Země
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Korejská republika
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Konečné antidumpingové clo použitelné na dovoz pocházející z Ukrajiny, jak je stanoveno v odstavci 3, se rozšiřuje na dovoz týchž ocelových lan a kabelů zasílaných z Moldavska, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Moldavska či nikoli (kódy TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 a 7312109811.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
7. Přezkumné řízení týkající se dovozu ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, pocházejících z Jižní Afriky, v současnosti kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. ledna 2012.
REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 102/2012 AL CONSILIULUI
din 27 ianuarie 2012
de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de cabluri din oțel originare din Republica Populară Chineză și Ucraina, extinsă la importurile de cabluri din oțel expediate din Maroc, Moldova și Republica Coreea, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din aceste țări, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 și de încheiere a procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile de cabluri din oțel originare din Africa de Sud, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009
CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 alineatele (2) și (4) și articolul 11 alineatul (2),
având în vedere propunerea prezentată de Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) după consultarea Comitetului consultativ,
întrucât:
A. PROCEDURA
1. Anchete anterioare și măsuri existente
(1)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de cabluri din oțel originare, printre altele, din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”), India, Africa de Sud și Ucraina. Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsurile inițiale”, iar ancheta care a condus la măsurile instituite prin regulamentul inițial este denumită în continuare „ancheta inițială”.
(2)
În 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1601/2001 (3), o taxă antidumping definitivă, cuprinsă între 9,7 % și 50,7 %, asupra importurilor de anumite cabluri din fier sau din oțel originare, printre altele, din Federația Rusă. Același nivel al taxelor a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1279/2007 al Consiliului (4), în urma reexaminării intermediare parțiale și a reexaminării în perspectiva expirării măsurilor. În aprilie 2004, prin Regulamentul (CE) nr. 760/2004 (5), Consiliul a extins măsurile inițiale asupra importurilor de cabluri din oțel expediate din Moldova, în urma unei anchete privind circumvenția, prin Moldova, a măsurilor antidumping instituite asupra cablurilor din oțel originare din Ucraina. În mod similar, în octombrie 2004, prin Regulamentul (CE) nr. 1886/2004 (6), Consiliul a extins măsurile inițiale împotriva RPC la importurile de cabluri din oțel expediate din Maroc.
(3)
Prin Regulamentul (CE) nr. 1858/2005 (7), Consiliul, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor, a menținut măsurile inițiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. Aceste măsuri sunt denumite în continuare „măsurile în vigoare”, iar ancheta de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor este denumită în continuare „ultima anchetă”. În mai 2010, prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 400/2010 (8), Consiliul a extins măsurile inițiale asupra importurilor de cabluri din oțel expediate din Republica Coreea, în urma unei anchete privind circumvenția, prin Republica Coreea, a măsurilor antidumping instituite asupra importurilor de cabluri din oțel originare din RPC.
2. Cererea de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor
(4)
La 13 noiembrie 2010, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (denumit în continuare „avizul de deschidere”) (9), deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurii antidumping aplicabile importurilor de cabluri din oțel originare din RPC, Africa de Sud și Ucraina, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.
(5)
Reexaminarea a fost inițiată în urma unei cereri justificate în mod corespunzător, depuse de Comitetul de legătură al Federației Europene a Industriilor Cablurilor din Oțel din Uniunea Europeană (European Union Wire Rope Industries - EWRIS) (denumit în continuare „solicitantul”), în numele producătorilor care reprezintă o proporție majoră, în cazul de față mai mult de 60 %, din totalul producției de cabluri din oțel a Uniunii. Cererea s-a bazat pe motivul că expirarea măsurilor ar determina, probabil, continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului pentru industria Uniunii (denumită în continuare „IU”).
(6)
În lipsa unor elemente de probă în acest sens privind importurile originare din India, solicitantul nu a cerut deschiderea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în legătură cu importurile originare din India. Prin urmare, măsurile aplicabile importurilor originare din India au expirat la 17 noiembrie 2010 (10).
3. Ancheta
(7)
Comisia a informat în mod oficial producătorii-exportatori, importatorii, utilizatorii cunoscuți și asociațiile lor, reprezentanții țărilor exportatoare, solicitantul și producătorii din Uniune menționați în cerere cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.
(8)
Având în vedere numărul mare al producătorilor-exportatori din RPC, al producătorilor din Uniune și al importatorilor implicați în anchetă, în avizul de deschidere, inițial, s-a avut în vedere eșantionarea în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază. Pentru a permite Comisiei să stabilească dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților menționate anterior li s-a solicitat să se facă cunoscute în termen de două săptămâni de la deschiderea procedurii și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de deschidere.
(9)
Dat fiind că doar un producător-exportator din RPC a furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-a exprimat dorința de a coopera în continuare cu Comisia, s-a decis să nu se aplice eșantionarea în cazul producătorilor-exportatori din RPC și să se trimită un chestionar producătorului sus-menționat.
(10)
Douăzeci de producători/grupuri de producători din Uniune au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-au exprimat dorința de a coopera cu Comisia. Pe baza informațiilor primite din partea producătorilor/grupurilor de producători din Uniune, Comisia a selectat un eșantion de trei producători/grupuri de producători, care au fost considerați reprezentativi pentru industria din Uniune (IU) în ceea ce privește volumul de producție și vânzările produsului similar în Uniune.
(11)
Opt importatori au furnizat informațiile solicitate în avizul de deschidere și și-au exprimat dorința de a coopera cu Comisia. Totuși, întrucât doar doi importatori importaseră efectiv produsul în cauză, Comisia a hotărât să nu aplice eșantionarea și să trimită un chestionar importatorilor sus-menționați.
(12)
Prin urmare, au fost trimise chestionare celor trei producători/grupuri de producători din Uniune incluși în eșantion, celor doi importatori și tuturor producătorilor-exportatori cunoscuți din cele trei țări în cauză.
(13)
Producătorul-exportator din RPC care a răspuns la formularul de eșantionare nu a trimis, ulterior, răspunsul la chestionar. Prin urmare, se consideră că niciun producător-exportator din RPC nu a cooperat în cadrul anchetei.
(14)
Un producător-exportator din Ucraina a trimis informații limitate în momentul deschiderii anchetei. Producătorul a fost invitat să completeze un chestionar, însă acesta nu a trimis răspunsul la chestionar. Prin urmare, se consideră că niciun producător-exportator din Ucraina nu a cooperat în cadrul anchetei.
(15)
Un producător-exportator din Africa de Sud a furnizat un răspuns la chestionar.
(16)
Răspunsuri la chestionare au mai fost primite de la cei trei producători/grupuri de producători din Uniune incluși în eșantion, de la doi importatori și de la un utilizator.
(17)
Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a determina, pe de o parte, probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului și a prejudiciului rezultat și, pe de altă parte, interesul Uniunii. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:
(a)
producătorii din Uniune:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Germania;
-
BRIDON Group, format din două societăți: Bridon International Ltd, Regatul Unit și BRIDON International GmbH, Germania;
-
REDAELLI Tecna Spa, Italia;
(b)
producătorul-exportator din Africa de Sud:
-
SCAW South Africa Ltd, Africa de Sud;
(c)
importatorii:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Germania;
-
SENTECH International, Franța;
(d)
utilizatorul:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spania.
(18)
Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 octombrie 2009 și 30 septembrie 2010 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau a unei reapariții a prejudiciului a vizat perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2007 și sfârșitul PAR (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).
B. PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR
1. Produsul în cauză
(19)
Produsul în cauză este similar celui din cadrul anchetei inițiale și din cadrul ultimei anchete, care au condus la instituirea măsurilor în vigoare în prezent, și anume cablurile din oțel (inclusiv cablurile închise), altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă care depășește 3 mm (denumite adesea în terminologia utilizată de industrie „cabluri din oțel”), încadrate în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98 (denumite în continuare „produsul în cauză”).
2. Produsul similar
(20)
Astfel cum s-a stabilit în ancheta inițială și în ultima anchetă, prezenta anchetă de reexaminare a confirmat că cablurile din oțel produse și vândute în RPC și Ucraina și exportate către Uniune, cablurile din oțel produse și vândute pe piața internă a Africii de Sud și exportate către Uniune, cablurile din oțel produse și vândute pe piața internă a țării analoge, Turcia, și cablurile din oțel produse și vândute în Uniune de producătorii din Uniune prezintă aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază și aceleași utilizări finale și sunt considerate, prin urmare, produse similare în temeiul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(21)
Un importator a prezentat un argument invocat și în cadrul ultimei anchete de către Asociația europeană a importatorilor de cabluri din sârmă (European Wire Rope Importers Association - EWRIA). Acesta a susținut că produsul în cauză diferă considerabil de produsele fabricate și vândute în Uniune și că trebuie să se facă o distincție între cablurile destinate unor aplicații generale și cele pentru aplicații speciale. Aceste argumente au fost analizate amănunțit în regulamentul inițial și în ultimul regulament de instituire a unor măsuri provizorii și definitive asupra importurilor produsului în cauză. De asemenea, în cauza T-369/08, EWRIA/Comisia Europeană, Tribunalul a concluzionat că Comisia nu a comis o eroare vădită de apreciere prin nediferențierea între cablurile destinate unor aplicații generale și cele pentru aplicații speciale în anchete, pe baza elementelor de probă disponibile (11).
(22)
Întrucât importatorul nu a prezentat niciun element nou din care să reiasă că baza acestor constatări inițiale s-a modificat, concluziile din regulamentul inițial și din ultimul regulament se confirmă.
C. PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU A REAPARIȚIEI DUMPINGULUI
(23)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a analizat probabilitatea ca dumpingul să continue sau să reapară după eventuala expirare a măsurilor în vigoare.
1. Observații preliminare
(24)
În ceea ce privește RPC și Ucraina, niciunul dintre producătorii-exportatori nu a cooperat pe deplin. Un producător-exportator din Ucraina și un producător-exportator din RPC s-au prezentat și li s-a trimis un chestionar destinat producătorilor-exportatori. Răspunsurile lor la chestionar au fost considerate incomplete și inconsecvente și nu s-a putut efectua nicio vizită de verificare la punctele lor de lucru. Societățile în cauză au fost informate în mod corespunzător, în scris, că, în aceste circumstanțe, trebuie să se utilizeze datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În Africa de Sud, singurul producător-exportator cunoscut a furnizat informații cu privire la vânzările sale la export către Uniune în cursul PAR, care au reprezentat totalitatea vânzărilor la export din Africa de Sud către Uniune din aceeași perioadă.
(25)
Pe parcursul PAR, volumul total, înregistrat de Eurostat, al importurilor de cabluri din oțel din RPC, Africa de Sud și Ucraina s-a ridicat la 4 833 de tone, ceea ce reprezintă 2,4 % din cota de piață a Uniunii. Pe parcursul ultimei anchete, volumul total al importurilor din țările în cauză a fost de 3 915 tone, ceea ce reprezintă 2,2 % din cota de piață a Uniunii.
2. Importurile care fac obiectul unui dumping în cursul PAR
(26)
În conformitate cu articolul 11 alineatul (9) din regulamentul de bază, atunci când circumstanțele nu s-au schimbat și au fost disponibile informații, a fost utilizată aceeași metodologie ca în ancheta inițială. În cazul lipsei cooperării, precum în cazul RPC și al Ucrainei, a trebuit să se utilizeze datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.
2.1. RPC
(27)
Pe parcursul PAR, volumul total, înregistrat de Eurostat, al importurilor de cabluri din oțel din RPC a fost de 4 530 de tone, reprezentând 2,2 % din cota de piață a Uniunii.
2.1.1. Țara analogă
(28)
Întrucât RPC are o economie de tranziție, a fost necesar să se stabilească valoarea normală pe baza informațiilor obținute într-o țară terță cu o economie de piață adecvată, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
(29)
În ultima anchetă, Turcia a fost considerată țară analogă în scopul stabilirii valorii normale. Pentru prezenta anchetă, solicitantul a propus ca Turcia să fie considerată, din nou, țară analogă. Niciuna dintre părți nu s-a opus alegerii unei țări analoge.
(30)
Ancheta a arătat că piața de cabluri din oțel din Turcia este concurențială, existând trei producători interni care aprovizionează aproximativ 53 % din piață, la concurență cu importurile provenite din alte țări terțe. Nu există taxe de import impuse Turciei pentru produsul în cauză și nu există alte restricții pentru importurile de cabluri din oțel în Turcia. În sfârșit, astfel cum se menționează în considerentul 20, produsul fabricat și vândut pe piața internă din Turcia este comparabil cu produsul exportat de producătorul-exportator din RPC către Uniune.
(31)
În concluzie, Turcia constituie o țară analogă adecvată în scopul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază.
2.1.2. Valoarea normală
(32)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor primite de la producătorul cooperant din țara analogă, și anume pe baza prețului plătit sau care trebuie plătit pe piața internă din Turcia de către clienții independenți. Au fost analizate informațiile furnizate de producător și s-a constatat că aceste vânzări fuseseră efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale și că erau reprezentative.
(33)
În consecință, valoarea normală s-a stabilit a fi prețul de vânzare mediu ponderat practicat pe piața internă față de clienții independenți de producătorul cooperant din Turcia.
2.1.3. Prețul de export
(34)
În lipsa cooperării din partea producătorilor din RPC, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza informațiilor disponibile public. S-a constatat că informațiile colectate pe baza articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază sunt mai adecvate pentru calcularea marjei de dumping decât cele furnizate de Eurostat, întrucât codurile NC relevante acoperă o gamă mai largă de produse decât produsul în cauză definit în considerentul 19 de mai sus.
2.1.4. Comparația
(35)
Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export la nivelul franco fabrică și la același nivel comercial, s-au efectuat ajustări pentru a se ține seama de diferențele cu privire la care s-a constatat că afectează comparabilitatea prețurilor. Aceste ajustări s-au efectuat în legătură cu costurile de transport și de asigurare în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
2.1.5. Marja de dumping
(36)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping s-a stabilit pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețului de export către Uniune. Comparația a indicat existența unui dumping semnificativ de aproximativ 38 %.
2.2. Africa de Sud
(37)
Pe parcursul PAR, astfel cum s-a înregistrat de Eurostat, volumul total al importurilor de cabluri din oțel din Africa de Sud a fost de 281 de tone, reprezentând 0,1 % din cota de piață a Uniunii, respectiv un nivel de minimis. Singurul producător-exportator cunoscut a reprezentat 100 % din aceste importuri.
2.2.1. Valoarea normală
(38)
În temeiul articolului 2 alineatul (1) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului plătit sau care trebuie să fie plătit pe piața internă din Africa de Sud de către clienții independenți, deoarece s-a constatat că vânzările în cauză fuseseră efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale și erau reprezentative.
2.2.2. Prețul de export
(39)
Întrucât toate vânzările la export ale produsului în cauză au fost realizate direct către clienți independenți din Uniune, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază pe baza prețurilor efectiv plătite sau care trebuie plătite.
2.2.3. Comparația
(40)
Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, la același nivel comercial și la nivelul franco fabrică, s-au efectuat ajustări pentru a ține seama de diferențele cu privire la care s-a susținut și s-a demonstrat că afectează comparabilitatea prețurilor. Aceste ajustări s-au efectuat cu privire la costurile de transport, de asigurare și de credit în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.
2.2.4. Marja de dumping
(41)
În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între valoarea normală medie ponderată și media ponderată a prețului de export către Uniune, pe tip de produs. Această comparație a demonstrat existența unui dumping de 17 %, valoare mai scăzută decât marja de 38,6 % constatată în cadrul anchetei inițiale.
2.3. Ucraina
(42)
Pe parcursul PAR, volumul total înregistrat de Eurostat al importurilor de cabluri din oțel originare din Ucraina a fost de 22 de tone, ceea ce înseamnă mai puțin de 0,1 % din cota de piață a Uniunii, adică la un nivel de minimis.
2.3.1. Valoarea normală
(43)
În conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, valoarea normală a fost stabilită pe baza informațiilor existente în cererea de reexaminare a solicitantului, corespunzând prețului plătit sau care trebuie plătit pe piața internă a Ucrainei de către clienții independenți.
2.3.2. Prețul de export
(44)
În lipsa cooperării din partea producătorilor ucraineni, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, prețul de export a fost stabilit pe baza informațiilor disponibile public. S-a constatat că informațiile colectate pe baza articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază sunt cele mai adecvate pentru calcularea marjei de dumping, întrucât aceste informații se referă exact la produsul în cauză definit în considerentul 19.
2.3.3. Comparația
(45)
Pentru a asigura o comparație echitabilă, prețul de export a fost ajustat în funcție de cheltuielile de transport pe ocean și de asigurare din cererea de reexaminare a solicitantului, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Drept rezultat, s-a stabilit pentru PAR o marjă de dumping mai mare de 80 %.
3. Evoluția probabilă a importurilor în cazul abrogării măsurilor
3.1. Observații preliminare
(46)
Niciunul dintre cei 28 de producători-exportatori din RPC nu a cooperat.
(47)
Cei doi producători-exportatori sud-africani specificați în cererea de reexaminare au răspuns la întrebările Comisiei, însă doar cel cu interese în legătură cu exportul către Uniune a cooperat prin completarea unui chestionar. În Africa de Sud nu mai există alți producători cunoscuți.
(48)
În ceea ce privește Ucraina, producătorul-exportator cunoscut a încetat să coopereze, astfel cum se explică în considerentul 14. În Ucraina nu mai există alți producători cunoscuți.
3.2. RPC
3.2.1. Observații preliminare
(49)
În ancheta inițială, toate societățile din RPC au făcut obiectul unei singure taxe antidumping, la un nivel de 60,4 %. Volumul importurilor din RPC s-a redus semnificativ, de la 11 484 de tone pe parcursul perioadei de anchetă a anchetei inițiale (UE-15), la 1 942 de tone pe parcursul PAR a ultimei anchete (UE-25), însă a crescut la 4 530 de tone în cursul PAR actuale. Totuși, trebuie menționată o tendință ascendentă în privința importurilor din RPC începând din anul 2001. Cota de piață actuală a RPC este de aproximativ 2,2 %.
(50)
Pentru a stabili dacă este probabil ca dumpingul să continue în cazul abrogării măsurilor, au fost examinate politica prețurilor practicate pe alte piețe de export de către producătorii-exportatori, prețurile de export către Uniune, capacitățile de producție și practicile de circumvenție. Informațiile referitoare la prețurile de import practicate de exportatori au fost stabilite pe baza datelor Eurostat, cele referitoare la cantitățile și prețurile de export, pe baza datelor statistice din RPC, iar informațiile referitoare la capacitate, pe baza datelor incluse în cerere. S-a constatat că datele Eurostat sunt cele mai adecvate pentru compararea cu datele statistice din RPC, întrucât comparația a fost posibilă doar pentru o gamă mai largă de produse, astfel cum se explică în considerentul următor.
3.2.2. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile de export către Uniune
(51)
Datele statistice disponibile din bazele de date publice din RPC se referă la o gamă mai largă de produse decât produsul în cauză. Prin urmare, nu s-a putut realiza nicio analiză clară a cantităților exportate către alte piețe, pe baza acestor informații. Analiza de preț pentru care ar putea fi utilizată baza de date din RPC se bazează pe estimări rezonabile, date fiind caracteristicile similare ale celorlalte produse incluse, eventual, în analiză.
(52)
Pe baza informațiilor disponibile, astfel cum s-a explicat în considerentul de mai sus, s-a constatat că prețurile de export din RPC către alte piețe de export au fost, în medie, mult mai mici decât prețurile de export către Uniune (cu aproximativ 30 %, fără a se lua în considerare taxele antidumping plătite). Deoarece, astfel cum s-a concluzionat în considerentul 36, vânzările la export din RPC către Uniune au fost efectuate la prețuri de dumping, rezultă că exporturile către piețele altor țări terțe au făcut, probabil, obiectul unui dumping la un nivel mult mai ridicat decât vânzările la export către Uniune. S-a considerat, de asemenea, că, în cazul abrogării măsurilor, nivelul prețurilor de export către alte țări terțe ar putea fi privit ca un indicator al nivelului probabil al prețurilor vânzărilor la export către Uniune. Având în vedere cele expuse anterior și nivelul redus al prețului practicat pe piețele din țările terțe, s-a ajuns la concluzia că există o marjă semnificativă pentru a reduce prețurile de export către Uniune, ceea ce ar avea drept consecință intensificarea dumpingului.
3.2.3. Relația între prețurile de export către țări terțe și nivelul prețului din cadrul Uniunii
(53)
S-a constatat, în egală măsură, că nivelul prețului de vânzare al IU în Uniune era, în medie, mult mai ridicat decât nivelul prețului de export practicat de exportatorul din RPC către piețele din alte țări terțe. Faptul că nivelul general al prețurilor practicate pentru produsul în cauză în Uniune face piața Uniunii foarte atractivă se aplică și în cazul RPC. Nivelul ridicat al prețurilor de pe piața Uniunii încurajează creșterea exporturilor către Uniune.
3.2.4. Marja de dumping
(54)
Astfel cum s-a concluzionat în considerentul 36, vânzările la export din RPC către Uniune s-au efectuat la niveluri considerabile de dumping pe baza valorii normale a țării analoge. Nu există niciun motiv pentru a se considera că, în lipsa măsurilor, importurile nu se vor efectua la aceleași prețuri de dumping și în cantități mai mari.
3.2.5. Capacități neutilizate și stocuri
(55)
Potrivit cererii de reexaminare și astfel cum s-a verificat pe baza informațiilor disponibile public (respectiv, informațiile publicate de societăți pe site-urile lor), capacitățile tuturor producătorilor-exportatori din RPC au fost estimate la 1 355 000 de tone. Estimarea solicitantului în ceea ce privește utilizarea capacităților producătorilor din RPC este de aproximativ 63 %, dată fiind o capacitate neutilizată de peste 500 000 de tone. Solicitantul a furnizat, de asemenea, informații referitoare la instalațiile suplimentare de producție în curs de a fi introduse, precum și la dimensiunea pieței interne. Prin urmare, producătorii din RPC au capacități neutilizate importante, care depășesc cu mult nu doar volumul exporturilor către Uniune pe parcursul PAR, ci și consumul total în cadrul Uniunii. Astfel, capacitățile care să permită creșterea semnificativă a volumului exporturilor către Uniune există, în special deoarece nu există niciun indiciu că piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi o creștere suplimentară a producției în astfel de cantități. În acest sens, trebuie remarcat faptul că, în contextul unui număr mare de producători concurenți, este puțin probabil ca piața internă din RPC să poată absorbi volumul considerabil al acestor capacități neutilizate.
3.2.6. Practici de circumvenție
(56)
S-a constatat că măsurile în vigoare asupra importurilor produsului în cauză originare din RPC au făcut obiectul circumvenției prin importuri transbordate prin Maroc, în 2004, și prin Republica Coreea, în 2010. Aceste practici fac dovada interesului pe care vânzătorii din RPC de cabluri din oțel îl manifestă pentru piața Uniunii și a refuzului lor de a intra în concurență pe această piață fără a practica dumpingul. Se consideră că acesta este un indiciu suplimentar al faptului că abrogarea măsurilor ar conduce, probabil, la creșterea volumului exporturilor din RPC care ar intra pe piața Uniunii la prețuri de dumping.
3.3. Africa de Sud
3.3.1. Observații preliminare
(57)
În Africa de Sud există doi producători cunoscuți. Astfel cum s-a explicat mai sus, un singur producător-exportator a cooperat în cadrul prezentei anchete de reexaminare.
(58)
Celălalt producător cunoscut nu a manifestat niciun interes de a exporta către Uniune, afirmând că capacitățile sale de producție sunt utilizate în întregime și vândute pe piața internă sud-africană.
(59)
Importurile din Africa de Sud s-au redus considerabil odată cu instituirea măsurilor inițiale. Cota de piață a importurilor din Africa de Sud (0,1 %) era inferioară pragului de minimis pe parcursul PAR, ajungând la un total de 281 de tone. De asemenea, majoritatea acestor importuri erau, în cele din urmă, destinate utilizării offshore, care a înregistrat un progres considerabil de la ancheta anterioară, și nu erau vămuite în UE. Doar cantități reduse din produsul în cauză au fost puse în liberă circulație în UE.
(60)
Pentru a se stabili dacă dumpingul ar continua în cazul abrogării măsurilor, au fost examinate informațiile furnizate de exportatorul cooperant privind volumele exportate și prețurile de export către Uniune și către țări terțe, capacitatea neutilizată și stocurile, precum și privind situația de pe piața internă sud-africană.
3.3.2. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile de export către Uniune
(61)
Exportatorul produsului în cauză care a cooperat a furnizat informații cu privire la volumele exportate și prețurile practicate pe piețe de export, altele decât Uniunea. Producătorul-exportator vinde o parte considerabilă din producția sa pe piețe de export, deși volumele de export au scăzut în decursul perioadei luate în considerare. Activitatea de export a societății se concentrează în special pe două segmente specifice ale pieței: cabluri pentru mineritul la adâncime și aplicații legate de forajul offshore.
(62)
Prețurile de export ale societății către țări terțe, în comparație cu prețurile de export către Uniune, inclusiv taxa antidumping aplicabilă, au fost, în general, mai ridicate în toți anii din perioada luată în considerare (30 %-70 %). Avantajul de preț obținut de exportator pe piețele altor țări terțe în comparație cu prețurile de pe piața Uniunii sugerează că, în cazul abrogării măsurilor, exportatorul nu ar introduce cantități considerabile pe piața Uniunii în viitor. În această privință, astfel cum s-a explicat în considerentul 61 de mai sus, s-a considerat, de asemenea, că activitățile de export ale societății se concentrează pe produse care nu sunt cerute în mod special pe piața Uniunii.
3.3.3. Capacități neutilizate și stocuri
(63)
De la ultima anchetă, producătorul-exportator care a cooperat a menținut stocurile la un nivel stabil. Utilizarea capacităților (aproximativ 70-75 %) s-a situat, de asemenea, la niveluri obișnuite, date fiind constrângerile tehnice specifice procesului de producție. Capacitățile neutilizate maxime disponibile sunt cuprinse între1 500 și 3 500 de tone. Producătorul-exportator nu intenționează să își extindă capacitățile de producție cu cantități considerabile. Capacitățile care să permită creșterea volumului exporturilor către Uniune par extrem de limitate, având în vedere faptul că piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi orice producție suplimentară.
(64)
De asemenea, se observă că producția este destinată, în special, pieței interne, unde sunt obținute profituri ridicate; prin urmare, societatea nu are niciun interes să exporte cantități considerabile către Uniune.
3.4. Ucraina
3.4.1. Observații preliminare
(65)
Având în vedere lipsa cooperării din partea producătorului-exportator ucrainean cunoscut, astfel cum se explică în considerentul 14 de mai sus, constatările s-au bazat pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. Având în vedere că informațiile disponibile cu privire la industria din Ucraina sunt limitate, concluziile expuse în cele ce urmează au la bază datele furnizate în cererea de reexaminare a solicitantului și în statisticile comerciale publice. Se observă că, în Ucraina, nu mai există alți producători cunoscuți, iar următoarele considerente, cu privire în special la capacitățile de producție, se referă la producătorul-exportator cunoscut.
(66)
Pentru a stabili dacă dumpingul ar continua cel mai probabil în cazul abrogării măsurilor, au fost examinate prețurile de export către țările terțe și către Uniune, capacitățile neutilizate și practicile de circumvenție.
3.4.2. Relația dintre prețurile de export către țări terțe și prețurile de export către Uniune
(67)
În lipsa altor informații mai fiabile, s-au luat în considerare datele cuprinse în cerere cu privire la alte piețe de export, stabilite pe baza statisticilor publice. Analiza cifrelor disponibile a arătat că prețurile medii de export către țările respective erau semnificativ mai mici decât prețurile medii de export către Uniune. Astfel cum s-a explicat deja în cazul RPC și al Africii de Sud, s-a considerat că, în cazul abrogării măsurilor, nivelul prețurilor de export către alte țări terțe ar putea fi privit ca un indicator al nivelului probabil al prețurilor de vânzare la exportul către Uniune. Astfel, s-a ajuns la concluzia că există o marjă semnificativă pentru a reduce prețurile de export către Uniune, reducere care va atinge, probabil, niveluri de dumping.
3.4.3. Capacitățile neutilizate
(68)
În ultimii ani, cei doi producători-exportatori cunoscuți anterior au fuzionat. Prin urmare, capacitatea de producție stabilită în cursul ultimei anchete s-a redus. Potrivit datelor disponibile în cerere și celor declarate de producătorul-exportator cunoscut, capacitatea de producție estimată în Ucraina este cuprinsă între 35 000 și 40 000 de tone, din care aproximativ 70 % sunt utilizate pentru producția efectivă. Capacitățile neutilizate, cuprinse între 10 500 și 12 000 de tone, indică astfel faptul că există capacitatea de a crește semnificativ cantitățile de export către Uniune. Consumul aparent din Ucraina, calculat pe baza producției cunoscute și a datelor statistice referitoare la importuri și exporturi, indică faptul că piața internă nu poate absorbi capacități suplimentare. Ucraina rămâne, astfel, țara din care este iminentă redirecționarea capacităților neutilizate către piața Uniunii din toate țările în cauză, în special deoarece nu există indicii că piețele țărilor terțe sau piața internă ar putea absorbi o producție suplimentară.
3.4.4. Practici de circumvenție
(69)
În urma instituirii măsurilor existente asupra importurilor de cabluri din oțel din Ucraina, s-a constatat că aceste măsuri au făcut obiectul circumvenției prin importuri de cabluri din oțel din Moldova. S-a considerat că practica de circumvenție detectată reprezintă un factor suplimentar care indică interesul de a intra pe piața Uniunii și incapacitatea de a concura pe piața Uniunii fără a practica dumpingul.
3.5. Concluzie
(70)
S-a constatat continuarea dumpingului la un nivel semnificativ în cazul RPC și al Ucrainei, precum și la un nivel redus în cazul Africii de Sud, chiar dacă volumul importurilor din Africa de Sud și din Ucraina au avut niveluri scăzute.
(71)
Pentru a stabili probabilitatea continuării sau a reapariției dumpingului în cazul abrogării măsurilor, analiza s-a concentrat asupra capacităților neutilizate și a stocurilor, precum și asupra prețurilor și a strategiilor de export practicate pe diverse piețe. Analiza a arătat că RPC și, în mai mică măsură, Ucraina dispuneau de importante capacități neutilizate și au acumulat stocuri. Nu au fost observate capacități neutilizate considerabile sau stocuri anormale în Africa de Sud. De asemenea, s-a constatat că prețurile de export către alte țări terțe erau, în general, mai mici decât prețurile de export către piața Uniunii în cazul RPC și al Ucrainei și că Uniunea rămâne, astfel, o piață atractivă pentru producătorii-exportatori din aceste țări. Exporturile din Africa de Sud către alte țări terțe au avut, totuși, niveluri semnificativ mai ridicate decât exporturile către Uniune și, aparent, nu au fost efectuate la prețuri de dumping. În consecință, s-a concluzionat că există o foarte mare probabilitate ca exporturile din RPC și Ucraina către țări terțe să fie redirecționate către Uniune, în contextul în care li s-ar acorda acces pe piața Uniunii în lipsa măsurilor antidumping. De asemenea, capacitățile de producție neutilizate disponibile ar conduce, probabil, la o creștere a importurilor din aceste țări. Analiza strategiilor legate de preț a arătat, de asemenea, că aceste exporturi din Ucraina și din RPC s-ar efectua, cel mai probabil, la prețuri de dumping. Aceste concluzii sunt susținute de faptul că s-a constatat că, atât în cazul RPC, cât și al Ucrainei, măsurile existente făcuseră obiectul circumvenției prin importuri care tranzitaseră alte țări, ceea ce arată că țările exportatoare nu pot fi competitive pe piața Uniunii practicând un preț corect. În schimb, producătorul sud-african a fost considerat capabil să concureze cu alți producători, inclusiv cu producătorii Uniunii, pe piețele altor țări terțe, practicând prețuri echitabile. Având în vedere cele menționate anterior, s-a stabilit că, în cazul RPC și al Ucrainei, este probabil ca dumpingul să continue în cantități considerabile dacă se permite expirarea măsurilor. Dimpotrivă, având în vedere nivelul scăzut de dumping înregistrat de la ancheta inițială, faptul că exporturile către alte țări au fost efectuate la prețuri considerabil mai mari decât prețurile de export către UE și cererea previzibilă redusă de produse sud-africane, se consideră că nu este probabilă o continuare a importurilor care fac obiectul unui dumping în cantități considerabile în ceea ce privește importurile din Africa de Sud.
(72)
Guvernul ucrainean a formulat observații privind constatările prezentate mai sus, susținând că afirmația că abrogarea măsurilor antidumping ar conduce la o reorientare a producătorului ucrainean pe piața Uniunii este exagerată și nejustificată. În sprijinul afirmației sale, guvernul a susținut că măsurile în vigoare conduseseră la pierderea contactelor cu clienții UE și, prin urmare, la încheierea exporturilor către Uniune și că exporturile ucrainene sunt axate de acum înainte asupra țărilor din CSI și a piețelor asiatice. Cu toate acestea, guvernul nu a abordat chestiunea atractivității pieței Uniunii rezultate în urma diferenței de preț semnificative pe aceste piețe, astfel cum s-a menționat în considerentul 67 de mai sus, și, prin urmare, nu a înțeles că există într-adevăr o probabilitate ca exporturile ucrainene să fie redirecționate către Uniune dacă se permite expirarea măsurilor.
(73)
După comunicarea constatărilor, solicitantul a susținut că scăderea volumului exporturilor producătorului din Africa de Sud către alte piețe ar trebui să conducă la creșterea capacităților neutilizate, care nu ar fi absorbite de piața internă și ar genera, astfel, creșterea importurilor în Uniune. Totuși, aceste argumente nu au fost susținute prin elemente de probă. Dimpotrivă, s-a observat că scăderea vânzărilor la export, pe parcursul perioadei luate în considerare, ale exportatorului care a cooperat a fost atenuată printr-o scădere mai puțin importantă a vânzărilor de pe piața internă în cursul aceleiași perioade. De asemenea, volumul global al vânzărilor societății a crescut între 2009 și PA. În consecință, nu există niciun indiciu care să arate că argumentele solicitantului ar putea fi justificate.
(74)
În continuare, solicitantul a criticat Comisia pentru că aceasta nu a luat în considerare lipsa cooperării din partea celuilalt producător din Africa de Sud, susținând că faptul că această societate nu a exportat în trecut nu înseamnă că nu va exporta nici în viitor. În acest sens, trebuie notat faptul că, în decursul perioadei luate în considerare, această societate nu a exportat către Uniune. Măsurile antidumping nu constituie un instrument destinat interzicerii importurilor legitime în Uniune. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.
D. PRODUCȚIA DIN UNIUNE ȘI INDUSTRIA DIN UNIUNE
(75)
Pe teritoriul Uniunii, cablurile din oțel sunt produse de peste 25 de producători/grupuri de producători, care constituie industria din Uniune în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.
(76)
Astfel cum se arată în considerentul 10, a fost selectat un eșantion de trei producători/grupuri de producători din rândul următorilor 20 de producători ai Uniunii care au prezentat informațiile solicitate.
-
BRIDON Group, format din Bridon International Ltd (Regatul Unit) și Bridon International GmbH (Germania);
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Germania);
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GmbH (Germania);
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH & Co. KG (Germania);
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Germania);
-
Teufelberger Seil GmbH (Germania);
-
ZBD Group A.S. (Republica Cehă);
-
Cables y Alambres especiales, SA (Spania);
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugalia);
-
D. Koronakis SA (Grecia);
-
N. Leventeris SA (Grecia);
-
Drumet SA (Polonia);
-
Metizi JSC (Bulgaria);
-
Arcelor Mittal Wire France (Franța);
-
Brunton Shaw UK Limited (Regatul Unit);
-
Sârme și Cabluri S.A./CORD S.A. (România);
-
Redaelli Tecna Spa (Italia);
-
Remer SRL (Italia);
-
Metal Press SRL (Italia);
-
Randers Reb International A/S (Danemarca).
(77)
Se observă că cei trei producători ai Uniunii incluși în eșantion reprezentau 40 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, în timp ce cei 20 de producători din Uniune menționați mai sus reprezentau 96 % din producția totală a Uniunii în cursul PAR, valoare considerată a fi reprezentativă pentru întreaga producție a Uniunii.
E. SITUAȚIA PE PIAȚA UNIUNII
1. Consumul de pe piața Uniunii
(78)
Consumul din Uniune s-a stabilit pe baza volumului vânzărilor IU pe piața Uniunii și pe baza datelor furnizate de Eurostat pentru toate importurile UE.
(79)
Consumul Uniunii a scăzut cu 21 %, de la 255 985 de tone la 203 331 de tone între 2007 și PAR. În special, în urma unei creșteri ușoare de 1 % în 2008, acesta s-a redus considerabil cu 22 de puncte procentuale în 2009, ca urmare a recesiunii economice, și s-a menținut la un nivel similar în cursul PAR.
2007
2008
2009
PAR
Consumul Uniunii
(în tone)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indice
100
101
79
79
2. Importurile originare din țările în cauză
2.1. Cumularea
(80)
În cadrul anchetelor anterioare, importurile de cabluri din oțel originare din RPC, Africa de Sud și Ucraina au fost evaluate cumulat, în conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază. S-a examinat posibilitatea de a proceda în același mod în cadrul prezentei anchete.
(81)
În acest sens, s-a constatat că marja de dumping stabilită în raport cu importurile din fiecare țară era superioară nivelului de minimis. În ceea ce privește cantitățile, s-a efectuat o analiză prospectivă a volumelor de export probabile pentru fiecare țară, în cazul abrogării măsurilor. Aceasta a arătat că, în cazul abrogării măsurilor, importurile din RPC și Ucraina, spre deosebire de cele din Africa de Sud, ar crește, probabil, la niveluri considerabil superioare celor atinse în cursul PAR și ar depăși, cu siguranță, pragul de minimis. În ceea ce privește Africa de Sud, s-a ajuns la concluzia că, având în vedere capacitățile neutilizate reduse și faptul că piețele din țările terțe sau piața internă ar putea absorbi orice creștere suplimentară a producției, capacitatea de creștere a volumului exporturilor către Uniune este extrem de limitată.
(82)
În ceea ce privește condițiile de concurență între produsele importate, s-a constatat că importurile din Africa de Sud nu concurează în mod direct cu importurile din celelalte două țări. În această privință, prețurile tipurilor de produse importate din Africa de Sud au fost semnificativ mai ridicate, după cum se arată în considerentele 87 și 91 de mai jos, decât în cazul importurilor din celelalte două țări. Într-adevăr, aceste prețuri mai ridicate au condus la lipsa subcotării prețurilor prin importurile din Africa de Sud, spre deosebire de importurile din celelalte două țări, în legătură cu care s-a constatat o subcotare considerabilă a prețurilor.
(83)
În ceea ce privește importurile din cele trei țări în cauză, ancheta a constatat că cablurile din oțel importate din aceste țări au caracteristici tehnice și fizice de bază similare. De asemenea, diversele tipuri de cabluri din oțel importate erau substituibile tipurilor produse în Uniune și au fost comercializate în Uniune în toată această perioadă. Având în vedere aceste elemente, s-a considerat că cablurile din oțel importate originare din țările în cauză au concurat cu cablurile din oțel produse în Uniune.
(84)
Pe baza celor de mai sus, s-a considerat, în consecință, că criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) din regulamentul de bază au fost îndeplinite cu privire la RPC și Ucraina. În consecință, importurile din aceste două țări au fost examinate cumulat. Întrucât criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4), în special condițiile de concurență dintre produsele importate, nu au fost îndeplinite cu privire la Africa de Sud, importurile originare din această țară au fost examinate individual.
2.2. Importurile din RPC și Ucraina
2.2.1. Volumul, cota de piață și prețul de import
(85)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză originar din RPC și Ucraina a scăzut cu 54 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2009 s-a înregistrat o scădere considerabilă, de 43 de puncte procentuale, urmată apoi de o nouă scădere, de 13 puncte procentuale în cursul PAR.
(86)
Cota de piață deținută de importurile din RPC și Ucraina a scăzut de la 3,8 % la 2,2 % în cursul perioadei luate în considerare.
(87)
În ceea ce privește prețurile importurilor, acestea au crescut cu 29 % în cursul perioadei luate în considerare. După o creștere de 11 % în 2008, acestea au continuat să crească și în 2009 și au rămas stabile în cursul PAR.
2007
2008
2009
PAR
Importuri
(în tone)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indice
100
102
59
46
Cotă de piață %
3,8 %
3,9 %
2,9 %
2,2 %
Indice
100
102
75
58
Prețul importurilor
1 073
1 195
1 394
1 388
Indice
100
111
130
129
2.2.2. Subcotarea prețurilor
(88)
În lipsa cooperării din partea producătorilor-exportatori din RPC și Ucraina, a fost necesar ca subcotarea prețurilor să fie stabilită pe baza statisticilor referitoare la importuri, în funcție de codul NC, utilizându-se informațiile colectate pe baza articolului 14 alineatul (6) din regulamentul de bază. În cursul PAR, marja de subcotare pentru importurile de cabluri din oțel originare din RPC și Ucraina a fost cuprinsă între 47,4 % și 58,2 % (fără taxa antidumping).
2.3. Importurile din Africa de Sud
2.3.1. Volumul, cota de piață și prețurile importurilor din Africa de Sud
(89)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor de produs în cauză originar din Africa de Sud a scăzut cu 77 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2009 s-a înregistrat o scădere considerabilă, de 94 de puncte procentuale, urmată apoi de o scădere ușoară, de 17 puncte procentuale în cursul PAR.
(90)
Cota de piață deținută de importurile din Africa de Sud a scăzut de la 0,5 %, la 0,1 % în cursul perioadei luate în considerare.
(91)
În ceea ce privește prețurile importurilor, acestea au crescut constant, cu 52 % în cursul perioadei luate în considerare.
2007
2008
2009
PAR
Importuri
(în tone)
1 229
846
73
281
Indice
100
69
6
23
Cotă de piață %
0,5
0,3
0,0
0,1
Indice
100
68
7
29
Prețul importurilor
1 504
1 929
2 217
2 280
Indice
100
128
147
152
2.3.2. Subcotarea prețurilor
(92)
Subcotarea prețurilor a fost stabilită prin utilizarea prețurilor de export ale producătorului sud-african care a cooperat, fără taxa antidumping, și s-a constatat că este negativă. În lipsa unui alt producător-exportator din Africa de Sud, această concluzie este valabilă și pentru întreaga țară.
3. Importuri din țările în cazul cărora măsurile au fost extinse
3.1. Republica Coreea
(93)
Astfel cum s-a menționat în considerentul 3 de mai sus, s-a constatat că circumvenția măsurilor inițiale cu privire la RPC a avut loc prin transbordarea prin Republica Coreea (Coreea de Sud). Prin urmare, taxa antidumping instituită asupra importurilor originare din RPC a fost extinsă la importurile de aceleași cabluri din oțel expediate din Coreea de Sud, cu excepția celor produse de unsprezece producători sud-coreeni autentici.
(94)
Ca urmare a anchetei privind circumvenția măsurilor și a extinderii taxei antidumping la importurile expediate din Coreea de Sud, importurile s-au redus considerabil, iar cota de piață a scăzut de la 18,7 % în 2007 la 12,8 % în cursul PAR. Acest procentaj pare să corespundă cotei deținute de producătorii-exportatori coreeni autentici, care au beneficiat, fiecare, de o scutire.
3.2. Moldova
(95)
S-a constatat că importurile originare sau expediate din Moldova au fost aproape de zero în cursul perioadei luate în considerare. Prin urmare, nu a fost considerată necesară nicio analiză suplimentară.
3.3. Maroc
(96)
Importurile originare sau expediate din Maroc s-au redus cu 51 % în cursul perioadei luate în considerare. Cota de piață a reprezentat mai puțin de 0,5 % în cursul perioadei luate în considerare.
4. Altă țară vizată de măsurile antidumping
(97)
Conform datelor Eurostat, volumul importurilor anumitor cabluri din fier sau din oțel originare din Federația Rusă, în sensul articolului 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1601/2001 (12), a scăzut cu 41 % în cursul perioadei luate în considerare.
(98)
Cota de piață a importurilor din Rusia a scăzut de la 1,5 % în 2007 la 1,1 % în cursul PAR.
5. Situația economică a IU
(99)
În temeiul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația IU.
5.1. Observații preliminare
(100)
Având în vedere faptul că a fost utilizată eșantionarea cu privire la IU, prejudiciul a fost evaluat atât pe baza informațiilor colectate la nivelul întregii IU definite în considerentul 75, precum și pe baza informațiilor colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(101)
În cazul în care se apelează la eșantionare, conform practicii constante, se examinează anumiți indicatori de prejudiciu (producție, capacități, productivitate, stocuri, vânzări, cotă de piață, creștere și ocuparea forței de muncă) pentru IU în ansamblu, în timp ce acei indicatori de prejudiciu legați de performanța societăților individuale, respectiv prețurile, costurile de producție, rentabilitatea, salariile, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital, sunt examinați pe baza datelor colectate la nivelul producătorilor din Uniune incluși în eșantion.
(102)
Unul dintre producătorii din grupul Bridon inclus în eșantion, Bridon International Limited, și-a menținut conturile în GBP în cursul perioadei luate în considerare. Ca urmare, anumiți indicatori de prejudiciu au fost influențați de fluctuația ratei de schimb între GBP și EUR în cursul perioadei luate în considerare.
5.2. Date privind IU
(a) Producția
(103)
Producția IU a scăzut cu 9 % între 2007 și PAR, și anume de la 182 681 de tone la 165 394 de tone. Volumul producției a rămas neschimbat în 2008, după care a scăzut în mod semnificativ cu 13 % în 2009, ca urmare a recesiunii economice globale. Acesta s-a redresat în cursul PAR și a crescut cu 4 puncte procentuale. Volumul producției a cunoscut o scădere mai redusă decât consumul pe piața Uniunii, drept consecință a cererii de pe piețele din afara UE.
IU
2007
2008
2009
PAR
Volumul producției
(în tone)
182 681
182 691
159 266
165 394
Indice
100
100
87
91
(b) Capacitatea și ratele de utilizare a capacității
(104)
Capacitatea de producție a scăzut cu 6 % în cursul perioadei luate în considerare. În 2009, aceasta s-a redus cu 10 %, înainte de creșterea cu 4 puncte procentuale în cursul PAR. Întrucât producția s-a redus relativ mai mult decât capacitatea, utilizarea capacității rezultată s-a redus de la 69 % în 2007 la 66 % în cursul PAR.
IU
2007
2008
2009
PAR
Capacitate
265 779
261 383
239 312
249 254
Indice
100
98
90
94
Utilizarea capacității
69
70
67
66
Indice
100
102
97
97
(c) Stocuri
(105)
Nivelul stocurilor IU la închiderea exercițiului financiar a crescut în 2008 și 2009, însă a scăzut în cursul PAR până la nivelul din 2007.
IU
2007
2008
2009
PAR
Stocuri la închiderea exercițiului financiar
(în tone)
12 656
13 254
12 790
12 651
Indice
100
105
101
100
(d) Volumul de vânzări
(106)
Vânzările realizate de IU pe piața Uniunii au scăzut cu 20 % între 2007 și PAR. După scăderea cu 5 % din 2008, volumul vânzărilor a scăzut cu încă 24 de puncte procentuale în 2009, ca urmare a recesiunii economice. Această evoluție corespunde evoluției pieței Uniunii, care a scăzut cu 21 % între 2007 și PAR, ca urmare a recesiunii economice.
IU
2007
2008
2009
PAR
Vânzări către părți neafiliate din Uniune (în tone)
112 387
106 431
80 340
89 551
Indice
100
95
71
80
(e) Cota de piață
(107)
IU a reușit să își păstreze cota de piață neschimbată, la 44 %, între 2007 și PAR. Totuși, în 2008 și 2009 s-a înregistrat o scădere a cotei de piață, până la un nivel de 41 %, respectiv de 40 % din consumul în cadrul Uniunii.
IU
2007
2008
2009
PAR
Cota de piață
44
41
40
44 %
Indice
100
94
91
100
(f) Creșterea
(108)
Între 2007 și PAR, în timp ce consumul în cadrul Uniunii a scăzut cu 21 %, volumul vânzărilor realizate de IU a scăzut cu doar 20 %. Astfel, IU și-a majorat ușor cota de piață, în timp ce importurile din țările în cauză au pierdut aproape 2 puncte procentuale în aceeași perioadă.
(g) Ocuparea forței de muncă
(109)
Nivelul ocupării forței de muncă în IU a scăzut cu 12 % între 2007 și PAR. Cea mai mare scădere, de 8 puncte procentuale, a avut loc în 2009. Aceasta indică faptul că IU a fost în măsură să se adapteze noii situații de pe piață.
IU
2007
2008
2009
PAR
Ocuparea forței de muncă
3 052
2 978
2 752
2 694
Indice
100
98
90
88
(h) Productivitatea
(110)
Productivitatea forței de muncă a IU, măsurată ca producție per echivalent normă întreagă (denumit în continuare „ENI”) anual, a fost fluctuantă în perioada luată în considerare, întrucât a crescut cu 2 puncte procentuale în 2008, apoi a scăzut cu 5 puncte procentuale în 2009, înainte de creșterea cu 6 puncte procentuale în cursul PAR.
IU
2007
2008
2009
PAR
Productivitatea
59,9
61,3
57,9
61,4
Indice
100
102
97
103
(i) Dimensiunea marjei de dumping
(111)
În ceea ce privește impactul asupra IU al dimensiunii marjelor de dumping reale constatate ca fiind ridicate, având în vedere volumul general al importurilor din țările în cauză și existența taxelor antidumping, acest impact nu poate fi considerat ca fiind important.
5.3. Date privind producătorii din Uniune care au fost incluși în eșantion
(j) Prețuri de vânzare și factori care influențează prețurile de pe piața internă
(112)
Prețurile unitare de vânzare ale IU a crescut cu 11 % între 2007 și PAR. Prețurile au crescut progresiv cu 16 % până în 2009, înainte de scăderea cu 5 puncte procentuale în cursul PAR. Această evoluție a prețurilor este asociată cu faptul că IU a putut extinde comenzile cu preț deosebit de ridicat, acceptate înainte de recesiunea economică, până în 2009. De asemenea, această evoluție este asociată migrării progresive a IU către cabluri din oțel cu prețuri mai ridicate, în special către cabluri cu diametru mai mare.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Preț unitar de vânzare mediu în UE (EUR/tonă)
3 219
3 492
3 720
3 560
Indice
100
108
116
111
(k) Salariile
(113)
Între 2007 și PAR, salariul mediu per ENI a scăzut cu 12 % în cursul perioadei luate în considerare. Totuși, nu se poate formula o concluzie semnificativă cu privire la tabelul de mai jos, întrucât salariile per angajat au fost puternic influențate de fluctuația ratei de schimb GBP-EUR din cursul perioadei luate în considerare.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Salarii per ENI (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
Indice
100
92
85
88
(l) Investițiile și capacitatea de mobilizare a capitalului
(114)
Deși investițiile în sectorul cablurilor din oțel au scăzut cu 32 % în cursul perioadei luate în considerare, acestea au fost considerabile și s-au ridicat la peste 35 de milioane EUR. Investițiile s-au concentrat, în special, asupra cablurilor din oțel cu marjă ridicată. Producătorii incluși în eșantion nu s-au confruntat cu dificultăți în mobilizarea capitalului în cursul perioadei luate în considerare, întrucât investițiile puteau fi rambursate, în general, în mai mulți ani.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Investiții
(1 000 EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
Indice
100
73
51
68
(m) Rentabilitatea pe piața Uniunii
(115)
Producătorii incluși în eșantion au reușit să obțină profituri pe întreaga durată a perioadei luate în considerare. Profiturile obținute între 2008 și PAR au fost superioare profitului țintă de 5 %, stabilit în cadrul anchetei inițiale. Rezultatele obținute de către producătorii incluși în eșantion sunt explicate în principal de evoluția prețurilor între 2007 și PAR și de cererea globală susținută pentru producătorii incluși în eșantion, care le-a permis să dilueze costurile fixe. Scăderea rentabilității în cursul PAR este explicată de o scădere a prețurilor și a volumului producției, care au avut un impact negativ asupra costului de producție.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Rentabilitatea pe piața Uniunii (%)
3,6
5,7
11,1
6,5
Indice
100
158
307
179
(n) Randamentul investițiilor
(116)
Randamentul investițiilor (ROI), exprimat ca profit total generat de sectorul cablurilor din oțel, în procente din valoarea contabilă netă a activelor asociate direct și indirect cu producția de cabluri din oțel, a urmat, în linii mari, tendința rentabilității prezentată mai sus pe parcursul întregii perioade luate în considerare.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
ROI (%)
24,5
45
76,4
69,6
Indice
100
184
312
284
(o) Fluxul de numerar
(117)
Situația fluxului de numerar s-a îmbunătățit între 2007 și PAR și a urmat în general tendința rentabilității prezentată mai sus pe parcursul perioadei luate în considerare.
Producători incluși în eșantion
2007
2008
2009
PAR
Fluxul de numerar
(1 000 EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
Indice
100
190
298
226
(p) Redresarea în urma efectelor practicilor de dumping anterioare
(118)
Deși indicatorii examinați anterior arată că IU a fost afectată de recesiunea economică, prin scăderea volumului vânzărilor, a volumului producției, a ocupării forței de muncă și a investițiilor, aceștia indică, de asemenea, faptul că IU și-a adaptat echipamentele de producție pentru a face față provocărilor specifice noului mediu economic și pentru a valorifica ocaziile pe piața UE și pe piețele din afara UE, în segmentele în care pot fi atinse marje ridicate. Îmbunătățirea situației economice și financiare a IU, ca urmare a instituirii de măsuri antidumping în 1999, demonstrează că măsurile sunt eficiente și că IU s-a redresat în urma efectelor practicilor de dumping anterioare.
(119)
Guvernul ucrainean a indicat că nu a reușit să înțeleagă modul în care eliminarea taxelor antidumping aplicabile importurilor din Ucraina ar putea cauza un prejudiciu IU, deși indicatorii de prejudiciu ai acestei industrii prezintă mai ales tendințe pozitive într-o perioadă de criză economică și în special între 2009 și PAR. Această analiză a fost totuși bazată pe o perioadă limitată de timp, și nu pe întreaga perioadă luată în considerare. Trebuie notat faptul că această perioadă nu este reprezentativă pentru tendința generală: inițial, ținta de profit nu era nici măcar atinsă; în cele din urmă, ea a fost atinsă, în ciuda crizei economice care a afectat IU și indicatorii săi la sfârșitul perioadei luate în considerare. Într-adevăr, astfel cum s-a menționat în considerentele 112 și 115, imaginea generală relativ pozitivă a IU se explică, pe de o parte, prin existența unui carnet de comenzi plin la sfârșitul anului 2008, ale căror efecte s-au făcut simțite în 2009, și prin creșterea consumului pe piețele din afara UE, care a contribuit la evoluția generală pozitivă a indicatorilor de rentabilitate.
5.4. Concluzie
(120)
Deși consumul s-a redus cu 21 %, IU a reușit să își mențină cota de piață, prețurile au crescut cu 11 %, stocurile s-au menținut la un nivel rezonabil, iar volumul de producție a scăzut mai puțin decât consumul. În ceea ce privește rentabilitatea, IU a fost rentabilă pe întreaga durată a perioadei luate în considerare. Având în vedere cele de mai sus, se poate ajunge la concluzia că IU nu a suferit niciun prejudiciu material în cursul perioadei luate în considerare.
F. PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI
(121)
Astfel cum s-a explicat în considerentele 55 și 68, producătorii-exportatori din RPC și Ucraina au potențialul de a-și majora semnificativ volumul exporturilor către Uniune prin utilizarea capacităților neutilizate disponibile. Într-adevăr, sunt disponibile capacități considerabile, de peste 500 000 de tone, cifră care reprezintă întregul consum al Uniunii. Prin urmare, există probabilitatea ca, în cazul abrogării măsurilor, cantități substanțiale de cabluri din oțel originare din RPC și din Ucraina să intre pe piața Uniunii, pentru a recâștiga cota de piață pierdută și pentru a atinge o cotă chiar mai ridicată.
(122)
Astfel cum s-a subliniat în considerentul 88, s-a constatat că prețurile importurilor originare din RPC și Ucraina sunt reduse și subcotează prețurile UE. Cel mai probabil, aceste prețuri se vor menține. Într-adevăr, în cazul Ucrainei, astfel cum s-a specificat în considerentul 67, prețurile pot chiar înregistra o nouă scădere. Această politică în materie de prețuri, combinată cu capacitatea exportatorilor din aceste țări de a livra cantități semnificative de produs în cauză pe piața Uniunii, ar conduce foarte probabil la scăderea prețurilor pe piața Uniunii, cu un impact negativ preconizat asupra situației economice a IU. Astfel cum s-a arătat mai sus, performanța financiară a IU este strâns legată de nivelul prețurilor de pe piața Uniunii. Prin urmare, este probabil ca, în cazul în care IU ar fi expusă unei creșteri a volumelor importurilor din RPC și din Ucraina la prețuri de dumping, aceasta să aibă drept rezultat o deteriorare a situației sale financiare, astfel cum s-a constatat în ancheta inițială. Pe această bază, se ajunge, așadar, la concluzia că abrogarea măsurilor împotriva importurilor originare din RPC și din Ucraina ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru IU.
(123)
În ceea ce privește Africa de Sud, astfel cum se specifică în considerentul 63, capacitățile neutilizate par să fie limitate. După cum se specifică în considerentul 92, s-a constatat că prețurile exporturilor sud-africane nu subcotează prețurile IU. Dat fiind volumul redus exportat către UE care a intrat pe piața Uniunii, prețurile exporturilor de cabluri din oțel originare din Africa de Sud către cinci piețe principale din afara UE au fost, de asemenea, comparate cu prețurile IU în funcție de tipul de produs. S-a constatat că nici aceste prețuri nu subcotează prețurile IU.
(124)
Având în vedere capacitățile neutilizate limitate și lipsa subcotării prețurilor, se concluzionează că abrogarea măsurilor asupra importurilor originare din Africa de Sud nu ar conduce, cel mai probabil, la reapariția prejudiciului pentru IU.
G. INTERESUL UNIUNII
1. Introducere
(125)
În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, s-a examinat dacă menținerea măsurilor antidumping existente în cazul RPC și al Ucrainei contravine interesului Uniunii, în ansamblu. Determinarea interesului Uniunii s-a bazat pe o apreciere a tuturor intereselor implicate. Trebuie amintit că, în anchetele anterioare, s-a considerat că adoptarea de măsuri nu era împotriva interesului Uniunii. În plus, faptul că prezenta anchetă este o reexaminare, prin care se analizează o situație în care sunt deja în vigoare măsuri antidumping, permite evaluarea oricărui impact negativ necorespunzător asupra părților vizate de măsurile antidumping în vigoare.
(126)
Pe această bază, s-a examinat dacă, în pofida concluziilor privind probabilitatea unei reapariții a dumpingului prejudiciabil, există motive imperioase care ar conduce la concluzia că menținerea măsurilor împotriva importurilor originare din RPC și din Ucraina nu este în interesul Uniunii, în acest caz specific.
2. Interesul IU
(127)
IU s-a dovedit a fi o industrie viabilă din punct de vedere structural. Acest lucru a fost confirmat de evoluția pozitivă a situației sale economice în timpul perioadei luate în considerare. În special, faptul că IU și-a menținut cota de piață în cursul perioadei luate în considerare contrastează puternic cu situația anterioară instituirii măsurilor, în 1999. De asemenea, se observă faptul că IU a înregistrat un profit îmbunătățit între 2007 și PAR. Trebuie amintit, de altfel, că măsurile au făcut obiectul circumvenției prin importurile din Maroc, Moldova și Coreea de Sud. În cazul în care acest lucru nu ar fi avut loc, situația IU ar fi fost chiar mai bună.
(128)
Se poate preconiza, în mod rezonabil, că IU va continua să înregistreze beneficii dacă măsurile ar fi menținute. Dacă măsurile împotriva importurilor originare din RPC și Ucraina nu sunt menținute, IU va suferi, probabil, un prejudiciu generat de creșterea importurilor din țările respective la prețuri de dumping, iar situația sa financiară se va deteriora.
3. Interesul importatorilor
(129)
Trebuie reamintit că, în anchetele anterioare, s-a constatat că instituirea măsurilor nu ar avea un impact semnificativ. Astfel cum se menționează în considerentul 11, doi importatori au răspuns la chestionar și au cooperat pe deplin la prezenta procedură. Aceștia au indicat că măsurile determină creșterea prețurilor. Totuși, ancheta a arătat că existau alte surse de aprovizionare și că prețurile importurilor din alte țări se aflau la niveluri similare cu cele ale importurilor din RPC.
(130)
Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că măsurile în vigoare în prezent nu au avut niciun efect negativ important asupra situației lor financiare și că menținerea măsurilor nu i-ar afecta în mod necorespunzător.
4. Interesul utilizatorilor
(131)
Cablurile din oțel sunt folosite într-o mare varietate de aplicații și pot fi implicate numeroase industrii utilizatoare, precum pescuitul, navigația și transporturile maritime, industria petrolieră și a gazelor, exploatarea minieră, silvicultura, transportul aerian, construcțiile civile, construcțiile și sectorul ascensoarelor. Lista de mai sus a industriilor utilizatoare este doar orientativă.
(132)
Comisia a trimis chestionare tuturor utilizatorilor cunoscuți. Astfel cum se specifică în considerentul 16, un singur utilizator a cooperat în cadrul prezentei proceduri. Acesta a indicat că nu a fost afectat de existența măsurilor, întrucât erau disponibile alte surse de aprovizionare, iar cablurile din oțel nu reprezentau o cotă semnificativă din costul său de producție. În acest context, s-a ajuns la concluzia că, având în vedere impactul neglijabil al costului cablurilor din oțel asupra industriilor utilizatoare și existența altor surse de aprovizionare, măsurile în vigoare nu au un impact semnificativ asupra industriei utilizatoare.
5. Concluzie privind interesul Uniunii
(133)
Având în vedere cele menționate mai sus, se concluzionează că nu există motive imperioase împotriva menținerii actualelor măsuri antidumping.
H. MĂSURILE ANTIDUMPING
(134)
Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și la considerentele esențiale pe baza cărora se intenționează recomandarea de a menține măsurile existente în cazul importurilor de produs în cauză originar din RPC și Ucraina și de a le abroga în cazul importurilor originare din Africa de Sud. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile cu privire la prezenta comunicare. Nu a fost primită nicio observație de natură să modifice concluziile de mai sus.
(135)
Din cele de mai sus rezultă că, astfel cum se prevede la articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping aplicabile importurilor de cabluri din oțel originare din RPC și Ucraina ar trebui menținute. În schimb, ar trebui să se permită expirarea măsurilor aplicabile importurilor din Africa de Sud.
(136)
Astfel cum s-a explicat în considerentele 2 și 3 de mai sus, taxele antidumping în vigoare pentru importurile de produs în cauză originar din Ucraina și RPC au fost extinse, pentru a include importurile de cabluri din oțel expediate din Moldova, Maroc și Republica Coreea, indiferent dacă au fost declarate sau nu ca fiind originare din Moldova, Maroc, respectiv Republica Coreea. Taxa antidumping care trebuie menținută pentru importurile de produs în cauză, astfel cum s-a specificat în considerentul 2, ar trebui să continue să fie extinsă la importurile de cabluri din oțel expediate din Moldova, Maroc și Republica Coreea, indiferent dacă sunt declarate sau nu ca fiind originare din țările menționate. Producătorul-exportator din Maroc exceptat de la aplicarea măsurilor extinse prin Regulamentul (CE) nr. 1886/2004 ar trebui să fie exceptat, de asemenea, de la aplicarea măsurilor instituite prin prezentul regulament. Cei unsprezece producători-exportatori din Coreea de Sud exceptați de la aplicarea măsurilor extinse prin Regulamentul (CE) nr. 400/2010 ar trebui să fie exceptați și de la aplicarea măsurilor instituite prin prezentul regulament,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
(1) Se instituie o taxă antidumping definitivă asupra importurilor de cabluri din oțel (inclusiv cablurile închise), altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă care depășește 3 mm, încadrate în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98 (coduri TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 și 7312109819) și originare din Republica Populară Chineză și Ucraina.
(2) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului CIF net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și originar din Republica Populară Chineză este de 60,4 %.
(3) Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului CIF net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și originar din Ucraina este de 51,8 %.
(4) Taxa antidumping definitivă aplicabilă importurilor originare din Republica Populară Chineză, prevăzută la alineatul (2), se extinde asupra importurilor de aceleași cabluri din oțel expediate din Maroc, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Maroc (coduri TARIC 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 și 7312109812), cu excepția celor produse de Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Maroc (cod TARIC adițional A567) și asupra importurilor de aceleași cabluri din oțel expediate din Coreea de Sud, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Coreea de Sud (coduri TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 și 7312109813), cu excepția celor produse de societățile enumerate mai jos:
Țara
Societatea
Cod TARIC adițional
Republica Coreea
Bosung Wire Rope Co, Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd, 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO., LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
(5) Taxa antidumping definitivă aplicabilă importurilor originare din Ucraina, prevăzută la alineatul (3), se extinde asupra importurilor de aceleași cabluri din oțel expediate din Moldova, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din Moldova (coduri TARIC 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 și 7312109811).
(6) În lipsa unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare cu privire la taxele vamale.
(7) Se încheie procedura de reexaminare privind importurile de cabluri din oțel (inclusiv cablurile închise), altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă care depășește 3 mm, originare din Africa de Sud și încadrate în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 27 ianuarie 2012.