NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 558/2010
ze dne 24. června 2010
o změně přílohy III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu. Mimo jiné je v něm stanoveno, že provozovatelé potravinářských podniků mohou uvést produkty živočišného původu na trh pouze tehdy, pokud byly připraveny a bylo s nimi manipulováno výhradně v zařízeních, která splňují příslušné požadavky uvedené v příloze III daného nařízení.
(2)
V příloze III oddílu I kapitole VII nařízení (ES) č. 853/2004 se stanoví, že s cílem umožnit výrobu zvláštních produktů může být maso domácích kopytníků přepravováno před tím, než dosáhne teploty požadované v souladu s uvedeným nařízením, pokud tak příslušný orgán schválí, s výhradou určitých podmínek.
(3)
Z uznávaných znalostí v oblasti vhodných mikrobiologických a teplotních kritérií je patrné, že podobné ustanovení by bylo přínosem i pro výrobu jater foie gras s cílem umožnit používání tradičních výrobních metod.
(4)
Zmrazení provedené ihned po porážce a chlazení minimalizují vznik bakterií, a tudíž i kontaminaci mikrobiologickými organismy po rozmrazení. Maso získané z drůbeže a zajícovců určené ke zmrazení by mělo být po porážce a zchlazení bezodkladně zmrazeno, jak je obdobně uvedeno v již zavedených ustanoveních pro maso domácích kopytníků. Je tudíž vhodné odpovídajícím způsobem změnit přílohu III oddíl II kapitolu V nařízení (ES) č. 853/2004.
(5)
Pravidla stanovená v příloze III oddílu VII kapitole II nařízení (ES) č. 853/2004 zahrnují zvláštní požadavky pro živé mlže, živé ostnokožce, živé pláštěnce a živé mořské plže, pokud jde o mikrobiologickou klasifikaci produkčních oblastí.
(6)
V článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 (2) se stanoví, že členské státy zajistí, aby produkce a uvádění živých mlžů, živých ostnokožců, živých pláštěnců a živých mořských plžů na trh podléhaly úředním kontrolám uvedeným v příloze II daného nařízení.
(7)
Příloha II uvedeného nařízení stanoví, že produkční oblasti se klasifikují podle úrovně fekálního znečištění. U živočichů, kteří získávají potravu filtrací vody, jako například mlži, se mohou nahromadit mikroorganismy představující riziko pro veřejné zdraví.
(8)
Mořští plži obecně nejsou živočichy, kteří získávají potravu filtrací vody. Riziko nahromadění mikroorganismů v souvislosti s fekálním znečištěním lze tudíž považovat na málo pravděpodobné. Vedle toho nebyly hlášeny žádné epizootologické informace dokazující spojitost mezi ustanoveními o klasifikaci produkčních oblastí a riziky pro veřejné zdraví souvisejícími s mořskými plži, kteří nezískávají potravu filtrací vody. Z tohoto důvodu by tito mořští plži měli být vyňati z ustanovení o klasifikaci produkčních oblastí uvedených v příloze III oddílu VII kapitole II nařízení (ES) č. 853/2004.
(9)
Příloha III oddíl VII kapitola VI nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví pouze, že jednotlivá spotřebitelská balení živých mlžů musí být uzavřena a musí zůstat uzavřena po celou dobu od odeslání z expedičního střediska až do doby nabídky k prodeji konečnému spotřebiteli. Na ostatní balení živých mlžů se tedy uvedený požadavek nevztahuje. V zájmu veřejného zdraví je vhodné pozměnit uvedený požadavek tak, aby všechna balení musela zůstat uzavřena až do doby nabídky konečnému spotřebiteli.
(10)
Příloha III oddíl VII kapitola IX nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní požadavky pro hřebenatkovité sbírané mimo klasifikované produkční oblasti. Tyto požadavky by se rovněž měly vztahovat na živé mořské plže, kteří nezískávají potravu filtrací vody. Bod 4 uvedené kapitoly stanoví zvláštní pravidla pro balení hřebenatkovitých. Je vhodné, aby se požadavky na balení živých mlžů při přepravě z expedičního střediska do maloobchodního prodeje vztahovaly i na hřebenatkovité a mořské plže, kteří nezískávají potravu filtrací vody, sbírané mimo klasifikované produkční oblasti.
(11)
Příloha III oddíl VIII kapitola III bod A nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví požadavky pro manipulaci s čerstvými produkty rybolovu. Definice čerstvých produktů rybolovu v bodu 3.5 přílohy I uvedeného nařízení nezahrnuje rozmrazené nezpracované produkty rybolovu a čerstvé produkty rybolovu, do nichž byly za účelem uchování přidány potravinářské přídatné látky v souladu s příslušnými právními předpisy. Z důvodu soudržnosti právních předpisů Unie by měly pro uvedené produkty platit stejné požadavky jako pro čerstvé produkty rybolovu.
(12)
Příloha III oddíl VIII kapitola VII bod 2 a oddíl VIII kapitola VIII bod 1 písm. b) nařízení (ES) č. 853/2004 odkazuje na odchylku od obecného požadavku, aby zmrazené produkty rybolovu byly udržovány při teplotě nepřesahující - 18 °C, platnou pro celé zmrazené ryby v nálevu určené k výrobě konzerv. Pro zmrazené ryby v nálevu musí být dosaženo teploty nepřesahující - 9 °C.
(13)
Jsou-li celé zmrazené ryby v nálevu, určené k výrobě konzerv, vyjmuty z nálevu použitého pro zmrazení, není nutné, aby teplota byla dále snížena jinými prostředky na hodnotu nepřesahující - 18 °C v souladu s běžným postupem aplikovaným při používání nálevu ke zmrazení celých ryb určených k výrobě konzerv.
(14)
Příloha III oddíl XIV kapitola I bod 1 a oddíl XV kapitola I bod 1 nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví požadavky na suroviny používané při výrobě potravinářské želatiny a potravinářského kolagenu.
(15)
V lednu 2005 zveřejnil Evropský úřad pro bezpečnost potravin vědecké stanovisko k bezpečnosti kolagenu a metodě zpracování použité při výrobě kolagenu (3). Podle tohoto stanoviska by používání kostí k výrobě kolagenu nemělo být považováno za riziko pro veřejné zdraví. Je proto vhodné stanovit požadavky na zpracování v souladu se stanoviskem úřadu EFSA a uvést, že kosti používané jako suroviny musí být jiné než kosti klasifikované jako specifikovaný rizikový materiál podle definice v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (4). Příloha III oddíl XV kapitola I bod 1 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(16)
Z důvodu soudržnosti právních předpisů Unie by měla být příloha III oddíl XIV kapitola I bod 1 a kapitola III bod 1 nařízení (ES) č. 853/2004 týkající se surovin pro výrobu želatiny odpovídajícím způsobem změněna.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Příloha III nařízení (ES) č. 853/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. června 2010.
REGULAMENTUL (UE) NR. 558/2010 AL COMISIEI
din 24 iunie 2010
de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală
(Text cu relevanță pentru SEE)
COMISIA EUROPEANĂ,
având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
având în vedere Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (1), în special articolul 10 alineatul (1),
întrucât:
(1)
Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește norme specifice de igienă care se aplică produselor alimentare de origine animală. El prevede, printre altele, că operatorii din sectorul alimentar pot introduce pe piață produse de origine animală numai dacă au fost preparate și manipulate exclusiv în unități care îndeplinesc cerințele relevante de la anexa III la regulamentul respectiv.
(2)
În anexa III secțiunea I capitolul VII din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 se prevede că carnea de ungulate domestice poate fi transportată înainte ca temperatura solicitată în temeiul regulamentului respectiv să fie atinsă, în cazul în care autoritatea competentă autorizează acest lucru pentru a permite producția de produse specifice, cu respectarea anumitor condiții.
(3)
Conform cunoștințelor acceptate referitoare la criteriile microbiologice și de temperatură adecvate, o dispoziție similară ar fi benefică pentru producția de foie gras, pentru a permite utilizarea unor metode tradiționale de producție.
(4)
Congelarea efectuată imediat după sacrificare și refrigerarea reduc la minimum creșterea bacteriilor și, prin urmare, sarcina microbiologică în cursul decongelării. În mod asemănător cu dispozițiile deja stabilite pentru carnea de ungulate domestice, carnea provenită de la păsări de curte și lagomorfe destinată congelării ar trebui congelată fără nicio întârziere nejustificată după sacrificare și refrigerare. Prin urmare, este adecvat să se modifice în consecință anexa III secțiunea II capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 853/2004.
(5)
Normele prevăzute în anexa III secțiunea VII capitolul II din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 includ cerințe specifice pentru moluște bivalve vii, echinoderme vii, tunicate vii și gasteropode marine vii, în ceea ce privește clasificarea microbiologică a zonelor de producție.
(6)
Articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2) prevede că statele membre trebuie să se asigure că producția și introducerea pe piață a moluștelor bivalve vii, echinodermelor vii, tunicatelor vii și gasteropodelor marine vii fac obiectul unor controale oficiale, astfel cum se prevede în anexa II la regulamentul respectiv.
(7)
Anexa II la regulamentul menționat anterior prevede că zonele de producție trebuie clasificate în funcție de nivelul de contaminare cu materii fecale. Animalele cu hrănire prin filtrare, cum ar fi moluștele bivalve, pot acumula microorganisme care reprezintă un risc pentru sănătatea publică.
(8)
Gasteropodele marine nu sunt în general animale cu hrănire prin filtrare. Prin urmare, se poate considera ca fiind slab riscul acumulării de microorganisme legat de contaminarea cu materii fecale. În plus, nicio informație epidemiologică nu indică existența unei legături între dispozițiile care prevăd clasificarea zonelor de producție și riscurile pentru sănătatea publică asociate gasteropodelor marine care nu se hrănesc prin filtrare. Din acest motiv, astfel de gasteropode marine ar trebui excluse din dispozițiile privind clasificarea zonelor de producție, astfel cum se stabilește în anexa III secțiunea VII capitolul II din Regulamentul (CE) nr. 853/2004.
(9)
Anexa III secțiunea VII capitolul VI din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 prevede doar faptul că pachetele individuale cu moluște bivalve vii remise direct consumatorului trebuie să fie închise și să rămână astfel după plecarea de la centrul de expediere până la prezentarea acestora spre vânzare către consumatorul final. Prin urmare, alte tipuri de pachete cu moluște bivalve vii nu sunt vizate de cerința respectivă. În interesul sănătății publice, este adecvat să se modifice cerința menționată astfel încât toate pachetele cu moluște bivalve vii să rămână închise până în momentul în care sunt prezentate consumatorului final.
(10)
Anexa III secțiunea VII capitolul IX din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește condiții specifice pentru pectinidele recoltate în afara zonelor de producție clasificate. Astfel de cerințe ar trebui să se aplice, de asemenea, gasteropodelor marine vii care nu se hrănesc prin filtrare. Punctul 4 din capitolul respectiv stabilește norme specifice pentru ambalarea pectinidelor. Este adecvat ca cerințele aplicabile ambalajelor moluștelor bivalve vii transportate de la centrul de expediere până la punctul de vânzare să se aplice și pectinidelor și gasteropodelor marine care nu se hrănesc prin filtrare recoltate în afara zonelor de producție clasificate.
(11)
Anexa III secțiunea VIII capitolul III punctul A din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește cerințele pentru manipularea produselor pescărești proaspete. Definiția produselor pescărești proaspete prevăzută la punctul 3.5 din anexa I la regulamentul respectiv nu include produsele pescărești neprelucrate decongelate și produsele pescărești proaspete la care s-au adăugat aditivi alimentari în conformitate cu legislația adecvată pentru a garanta conservarea acestora. În vederea asigurării coerenței legislației Uniunii, acestor produse ar trebui să li se aplice aceleași cerințe ca în cazul produselor pescărești proaspete.
(12)
Anexa III secțiunea VIII capitolul VII punctul 2 și capitolul VIII punctul 1 litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 prevede, pentru peștii întregi congelați în saramură și destinați industriei conservelor, o derogare de la obligația generală de a menține produsele de pescărie congelate la o temperatură care să nu depășească - 18 °C. Peștii întregi congelați în saramură trebuie ținuți la o temperatură care să nu depășească - 9 °C.
(13)
Conform practicilor comune de utilizare a saramurii pentru congelarea peștilor întregi destinați industriei conservelor, atunci când peștii întregi congelați în saramură și destinați industriei conservelor sunt scoși din saramura utilizată pentru procesul de congelare, nu este necesară o reducere suplimentară a temperaturii prin alte mijloace la cel mult - 18 °C.
(14)
Anexa III secțiunea XIV capitolul 1 punctul 1 și secțiunea XV capitolul I punctul 1 din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 stabilește cerințele pentru materiile prime utilizate pentru producția de gelatină și colagen care urmează să fie utilizate în produse alimentare.
(15)
În ianuarie 2005, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară a publicat un aviz științific privind siguranța colagenului și o metodă de prelucrare pentru producția de colagen (3). Conform acestui aviz, utilizarea oaselor pentru producția de colagen nu ar trebui considerată ca fiind un risc pentru sănătatea publică. Prin urmare, este adecvat să se stabilească cerințele privind prelucrarea în conformitate cu avizul EFSA și să se specifice că oasele utilizate ca materii prime trebuie să fie diferite de materialele cu risc specificat definite în Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (4). Anexa III secțiunea XV capitolul I punctul 1 ar trebui să se modifice în consecință.
(16)
În vederea asigurării coerenței legislației Uniunii, anexa III secțiunea XIV capitolul I punctul 1 și capitolul III punctul 1 din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 privind materiile prime utilizate pentru producția de gelatină ar trebui să se modifice în consecință.
(17)
Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,
ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
Articolul 1
Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 853/2004 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
Articolul 2
Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
Adoptat la Bruxelles, 24 iunie 2010.